Справа № 817/1211/16
Суддя: Сало А.Б.
Дата ухвалення: 2016-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

817/1211/16

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

04 листопада 2016 року

Р і в н е

№817/1211/16

Рівненський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Сала А.Б., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом:

Державної податкової інспекції у м. Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області

до

Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРГІДРОКОМ"

про зупинення видаткових операцій платника на рахунках, заборону відчуження майна та зобов'язання допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу,

В С Т А Н О В И В:

Державна податкова інспекція у м. Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області звернулась до Рівненського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРГІДРОКОМ" про зупинення видаткових операцій платника на рахунках, заборону відчуження майна та зобов'язання допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу.

Ненадання відповідачем відповіді зумовило складання податковим керуючим акта відмови платника податків від опису майна в податкову заставу від 16.02.2015 за №5, та слугувало підставою для звернення до суду з позовом про зупинення видаткових операцій на рахунках відповідача в банківських установах та накладення заборони відчуження його майна.

Ухвалою від 08.08.2016 судом відкрито провадження в адміністративній справі, закінчено підготовче провадження та призначено судовий розгляд на 12.09.2016, відкладено на 27.09.2016, відкладено на 10.10.2016, відкладено на 28.10.2016.

Про дату, час та місце судового розгляду сторони були повідомлені належним чином.

Представник відповідача до суду не з’явився також. Судова повістка про виклик надсилалася відповідачу за адресою його місцезнаходження згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, але до суду повернувся поштовий конверт з позначкою підприємства зв’язку "повертається по закінченню терміну зберігання".

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" від 15.05.2003 року № 755-IV єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру. Згідно ч.2 ст.9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" від 15.05.2003 року № 755-IV в Єдиному державному реєстрі містяться відомості про юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, зокрема про адресу місцезнаходження юридичної особи. Згідно із ч.1 ст.10 вказаного Закону якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Згідно з ч.4 ст.33 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за адресою місцезнаходження (юридичні особи), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

В силу положень ч.11 ст.35 Кодексу адміністративного судочинства України в разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

За таких обставин суд вважає відповідача повідомленим про дату, час та місце судового розгляду належним чином, однак участі свого представника у судовому розгляді відповідач не забезпечив, причини суду не повідомив.

Відповідно до ч.4 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України в разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Згідно ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Судом встановлено, що для розгляду і вирішення даної справи відсутня потреба у заслуховуванні свідків чи експертів, також немає інших перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, зазначених у ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України, відтак, суд дійшов висновку про можливість розгляд справи за відсутності представників сторін в порядку письмового провадження.

Дослідивши позовну заяву та додані матеріали, судом встановлено, що при відкритті провадження у справі, суд передчасно зробив висновки про те що позов подано у строк встановлений законом і останній підлягає залишенню без розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Таким чином, правовий припис «в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом» означає, що позов має подаватись лише в тих межах часу, які встановлені законом.

Процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України не зловживаючи ними.

Аналогічного змісту є і правова природа "строку звернення до суду з позовом".

Тобто, внаслідок пропущення строків звернення до адміністративного суду для позивача наступають негативні юридичні наслідки.

Частинною 2 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення передбачених законом вимог.

Дана норма закону означає, що перебіг строку на звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто утворення підстав для пред’явлення відповідних вимог.

В свою чергу підставою для пред'явлення позову є юридичний факт, з яким пов'язується виникнення або припинення прав чи обов'язків у відповідного субєкта.

Як вбачається із змісту пред'явленого позову, в обґрунтування позовних вимог позивач - суб'єкт владних повноважень покликається на положення ст.89 Податкового кодексу України, відповідно до абз.1, 2 п.89.4 якої у разі якщо платник податків не допускає податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подає документів, необхідних для такого опису, податковий керуючий складає акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу.

Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків, заборону відчуження таким платником податків майна та зобов'язання такого платника податків допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу.

Таким чином, виникнення права на звернення до суду із відповідним позовом у контролюючого органу виникає з моменту встановлення факту недопуску податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або неподання документів, необхідних для такого опису, що є підставою для складання податковим керуючим акта відмови платника податків від опису майна у податкову заставу.

Як встановлено судом, та підтверджується відповідним актом від 16.02.2015 №5 (а.с.16), відповідачем формально було здійснено недопуск податкового керуючого для здійснення опису майна 16.02.2015.

Таким чином, право на звернення до суду із даним позовом виникло у позивача ще з 16.02.2015.

Тобто шестимісячний строк звернення до адміністративного суду почав свій перебіг 17.02.2015 та закінчився 16.08.2015.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.155 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Водночас, у позовній заяві позивач не навів жодних обставин, що перешкоджали для звернення до суду протягом встановленого Кодексом адміністративного судочинства України шестимісячного строку звернення до суду з позовом.

Таким чином, суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними за відсутністю повідомлення позивачем суду про відповідні обставини.

Відповідно до частини другої статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Керуючись статтями 99, 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Державної податкової інспекції у м. Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРГІДРОКОМ" про зупинення видаткових операцій платника на рахунках, заборону відчуження майна та зобов'язання допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу, - залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати сторонам

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Сало А.Б.