Справа № 826/679/16
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2016-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

04 листопада 2016 року № 826/679/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Огурцова О.П., суддів: Арсірія Р.О., Кузьменка В.А., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Б.В"
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України
про визнання протиправними дій та скасування рішення,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Б.В" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в м. Києві про визнання протиправними дій та скасування рішення від 11.01.2016 №6/16/10/26-8/1101/02/4.

У судовому засіданні 17.03.2016 представник відповідача подав клопотання про заміну неналежного відповідача: Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві на належного: Державну архітектурно - будівельну інспекцію України, проти якого позивач не заперечував.

Згідно із частиною третьою статті 50 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що відповідачем в адміністративній справі є суб'єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

В пункті 7 частини першої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено визначення поняття суб'єкта владних повноважень, а саме - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №150 від 23 квітня 2014 року "Питання функціонування територіальних органів Державної архітектурно-будівельної інспекції" ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної архітектурно-будівельної інспекції за переліком згідно з додатком та погоджено пропозицію Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо утворення її територіальних органів як структурних підрозділів апарату Інспекції в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.

Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 16 липня 2014 року № 164 "Про введення в дію структури Держархбудінспекції України" було введено в дію з 16.07.2014 структуру апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України штатною чисельністю 1271 особа, затверджену Головою Держархбудінспекції України Мартинюком М. П. та погоджену віце-прем'єр-міністром України - Міністром регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України Гройсманом В. Б., згідно якої Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві є структурним підрозділом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, а тому не має статусу юридичної особи та не може бути відповідачем по справі.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку про заміну неналежного відповідача: Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві на належного: Державну архітектурно - будівельну інспекцію України.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач за результатами перевірки позивача виключно на підставі листа ДП "Укрдержбудекспертиза" від 23.12.2015 №1905, який не може являтись належним доказом, дійшов хибного висновку, що об'єкт будівництва «Будівництво торговельного центру «Петрівка», м. Київ, вул. Вербова, 21-23» відноситься до IV категорії складності.

Представники позивача у судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили суд задовольнити позов у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечив проти позовних вимог, через канцелярію суду надійшли письмові заперечення проти позову, в яких відповідач просив відмовити у задоволенні адміністративного позову повністю. Свої заперечення проти позову відповідач обґрунтовує тим, що проектною документацією визначено ІІІ категорію складності об'єкта будівництва «Будівництво торговельного центру «Петрівка», м. Київ, вул. Вербова, 21-23», в той час, як в листі ДП "Укрдержбудекспертиза" від 23.12.2015 №1905 зазначено, що даний об'єкт може належати до IV категорії складності. На підставі чого, при проведенні перевірки було встановлено порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалив продовжити розгляд справи у письмовому провадженні.

Під час судового розгляду справи, суд,-

В С Т А Н О В И В:

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві у присутності довіреної особи товариства з обмеженою відповідальністю "Б.В" Титової Євгенії Дмитрівни (довіреність від 31.03.2015 №1) та на підставі перевірки достовірності даних наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт від 30.11.2015 №КВ82 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва «Будівництво торговельного центру «Петрівка», м. Київ, вул. Вербова, 21-23», за результатами якої складено акт від 24.12.2015 року, в якому зафіксовані наступні порушення:

- в зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт від 30.11.2015 №КВ82 наведено недостовірні дані, а саме: занижена категорія складності об'єкта будівництва за вказаною вище адресою, чим порушено абз. 1 ч. 1 ст. 31, ч. 2 ст. 32, ч. 8 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ст. 26 Закону України "Про архітектурну діяльність";

- проектна документація об'єкта будівництва розроблена з порушенням вимог законодавства, а саме: занижена категорія складності об'єкта будівництва за вказаною вище адресою, чим порушено абз. 1 ч. 1 ст. 31, ч. 2 ст. 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ст. 26 Закону України "Про архітектурну діяльність";

- не проведена експертиза проекту будівництва об'єкту, чим порушено вимоги п. 1 ч. 4 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 1 п. 10 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 №560;

- проект розроблено з порушенням вимог п. 7 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, а саме: проект розроблено без отримання та врахування необхідних технічних умов на приєднання об'єкту до міських інженерних мереж ПАТ АК «Київводоканал» та ПАТ «Київенерго», чим порушено ч. 2 ст. 26, абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Зокрема, за результатами перевірки встановлено, що «на земельній ділянці за вказаною адресою знаходяться торговельні кіоски ринку «Петрівка», які експлуатуються. Ознак розпочатих будівельних робіт не виявлено. Земельна ділянка використовується Товариством з обмеженою відповідальністю "Б.В" на підставі договору оренди земельної ділянки, Зареєстрованого Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 21.10.2010 № 78-6-00649 для проектування та будівництва торговельного центру «Петрівка».

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видані Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 20.12.2013 № 21682/0/12-3/009-13.

Декларація про початок виконання будівельних робіт із будівництва торговельного центру «Петрівка» від 30.11.2015 №КВ82 зареєстрована Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві.

Проектна документація розроблена Проектним інститутом СБ України та затверджена наказом замовника від 09.10.2015 № 1-П.

Авторський нагляд здійснює головний архітектор проекту Бохан Анатолій Олексійович (наказ від 08.10.2015 № 77. Кваліфікаційний сертифікат серія НОМЕР_1).

Відповідно до ДБН А.2.2.-3:2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ДБН В.1.2-14:2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» проектом встановлена ІІІ категорія складності зазначеного вище об'єкта.

Відповідно до листа ДП "Укрдержбудекспертиза" від 23.12.2015 №1905 зазначено, що на підставі розглянутих проектних матеріалів, лише враховуючи кількість осіб, які періодично перебувають на об'єкті, а саме: виходячи з площі торговельного залу - 476,45 м2, площі кафе - 566,32 м2 та площі офісних приміщень - 566,32 м2 зазначений об'єкт будівництва може належати до IV категорії складності.».

За результатами перевірки, Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві стосовно позивача складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності, які були отримані Тітовою Є.Д.

Крім того, в протоколі про порушення у сфері містобудівної діяльності від 24.12.2015 зазначено, що розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 00 хв. 11 січня 2016 року у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві за адресою: 01133, м. Київ, бульв. Лесі Українки, 26, каб. 718.

11.01.2016 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві винесено постанову №6/16/10/26-8/1101/02/4 про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою товариство з обмеженою відповідальністю "Б.В" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.4 п.4 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 124 020 грн.

Позивач, не погоджуючись з діями щодо застосування листа ДП "Укрдержбудекспертиза" від 23.12.2015 №1905 під час проведення перевірки, складанням за її результатами акта та перешкоджанням в отриманні інформації, а також, вважаючи постанову про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.01.2016 №6/16/10/26-8/1101/02/4 протиправною та такою, що підлягає скасуванню, звернулося до суду з даним позовом.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Закон України "Про архітектурну діяльність" визначає правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Статтею 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи (Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294).

Положеннями частин першої та другої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності визначена в Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Крім того, суд звертає увагу, що Порядок № 553 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил незалежно від категорії складності об'єкта, натомість, щодо ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, то лише тих, які за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Згідно із підпунктом 8 пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пунктів 16-21 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (п. 16).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис) (п. 17).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п. 18).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п. 19).

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п. 20).

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта (п. 21).

Вищенаведеними нормами законодавства надано право органам державного архітектурно-будівельного контролю проводити позапланові перевірки та складати за їх наслідками необхідні документи, а також надано право отримувати інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Крім того, суд звертає увагу, що діяльність посадових осіб органу відповідача щодо проведення перевірки позивача, в тому числі і шляхом використання листа ДП "Укрдержбудекспертиза" від 23.12.2015 №1905 та складання акта перевірки, є лише службовою діяльністю таких осіб на виконання своїх посадових обов'язків із збирання доказової інформації щодо дотримання суб'єктом містобудування вимог чинного законодавства, з огляду на що, не створює жодних правових наслідків для позивача та не змінює стану його суб'єктивних прав, оскільки сама по собі не породжує настання будь-яких юридичних наслідків та не впливає на права і обов'язки суб'єкта містобудування, так як належним способом захисту прав та інтересів буде оскарження рішень, винесених за результатами такої перевірки.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги щодо визнання протиправними дій відповідача щодо застосування листа ДП "Укрдержбудекспертиза" від 23.12.2015 №1905 під час проведення перевірки та складанням за її результатами акта перевірки є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправними дій відповідача щодо протишкоджання в отриманні інформації позивач посилається на листи від 30.12.2015 №35, від 11.01.2016 про ознайомлення із змістом листа ДП "Укрдержбудекспертиза" від 23.12.2015 №1905, які відповідачем були отримані та залишені поза увагою, так як жодної відповіді позивачу надано не було.

Згідно із пунктом 13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до пункту 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Суд звертає увагу, що позивачем не оскаржується бездіяльність відповідача щодо ігнорування листів позивача від 30.12.2015 №35, від 11.01.2016, в той же час, відсутність відповідей на вказані листи не підтверджує обставин, що відповідач перешкоджав позивачу в отримані інформації.

Також, позивач на підтвердження вищенаведеної позовної вимоги стверджує, що розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності відбувся без її участі, оскільки на момент її прибуття до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, а саме: станом на 11.01.2016 о 12:00 год. відповідачем вже була прийнята постанова про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.01.2016 №6/16/10/26-8/1101/02/4.

Позивач зазначає, що хоч і отримала від відповідача виклик про розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності на 11.01.2016 о 10:00 год., але перед виїздом до відповідача, її в телефонному режимі було повідомлено при необхідність прибуття до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві 0 12:00 год., що підтверджується листом, отриманим відповідачем 14.01.2016 № 10/26-140/30-ОП.

Суд звертає увагу, що в протоколі про порушення у сфері містобудівної діяльності від 24.12.2015, який було отримано уповноважено особою позивача (Тітовою Є.Д.) чітко зазначено, що розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10 год. 00 хв. 11 січня 2016 року у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві за адресою: 01133, м. Київ, бульв. Лесі Українки, 26, каб. 718; інших належних доказів суду надано не було.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна вимога про визнання протиправними дій відповідача щодо перешкоджання в отриманні інформації є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Механізм віднесення об'єктів будівництва різного функціонального призначення до IV і V категорій складності визначено в Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2011 року № 557 (далі - Порядок № 557), в пункті 7 якого зазначено, що під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) та на об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, категорія складності таких об'єктів визначається органами державного архітектурно-будівельного контролю, зазначеними у статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", та/або експертною організацією чи експертом, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Суд звертає увагу, що твердження відповідача, викладені в письмових запереченнях стосовно того, що об'єкт будівництва «Будівництво торговельного центру «Петрівка», м. Київ, вул. Вербова, 21-23» є самочинним будівництвом суперечать обставинам встановленим та відображеним в акті перевірки від 24.12.2015, а саме, що «Ознак розпочатих будівельних робіт не виявлено… Декларація про початок виконання будівельних робіт із будівництва торговельного центру «Петрівка» від 30.11.2015 №КВ82 зареєстрована Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві.».

Відповідно до абзаців 7,8 пункту 22 Порядку виконання підготовчих робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 № 466, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Відтак, враховуючи, що відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження вищенаведеної позиції, суд критично відноситься до таких тверджень.

Водночас, аналіз норм Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку № 557 дає підстави для висновку, що вони встановлюють загальне правило визначення категорії складності об'єкта будівництва. У випадках, коли проектна документація на об'єкт будівництва відсутня чи об'єкт їй не відповідає, віднесення такого об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності належало до компетенції органу державного архітектурно-будівельного контролю, а саме: Державної архітектурно-будівельної інспекції України та її територіальних органів та/або експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України за змістом статей 6, 7 "Про регулювання містобудівної діяльності" здійснює управління у сфері містобудівної діяльності, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Частиною третьою статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та частиною другою статті 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" встановлено, що до повноважень органу державного архітектурно-будівельного контролю віднесено також розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та застосування санкцій за ці правопорушення.

Відповідно до абзацу 4 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації: на об'єктах III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач на підставі листа ДП "Укрдержбудекспертиза" від 23.12.2015 №1905 дійшов висновку, що об'єкт будівництва «Будівництво торговельного центру «Петрівка», м. Київ, вул. Вербова, 21-23» відноситься до IV категорії складності, в той час, як у декларації про початок виконання будівельних робіт від 30.11.2015 №КВ82 позивачем зазначено ІІІ категорію складності.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 557, що до IV категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак:

1) розраховані на постійне перебування більш як 300 осіб та (або) періодичне перебування більше 500 осіб;

2) становлять можливу небезпеку для більш як 10000 осіб, які перебувають поза об'єктом;

3) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації:

можуть спричинити збитки в обсязі понад 15000 мінімальних розмірів заробітних плат;

можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж регіонального рівня;

можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини місцевого значення.

Згідно із пунктом 10 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 №560, обов'язковій експертизі підлягають проекти будівництва об'єктів, що: належать до IV і V категорії складності, - щодо дотримання вимог до їх міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки.

Як вбачається з матеріалів справи, ДП "Спеціалізована державна експертна організація - центральна служба Української державної будівельної експертизи" листом від 23.12.2015 №1905 повідомила, що лише враховуючи кількість осіб, які періодично перебувають на об'єкті, а саме: виходячи з площі торговельного залу - 476,45 м2, площі кафе - 566,32 м2 та площі офісних приміщень - 566,32 м2 зазначений об'єкт будівництва може належати до IV категорії складності.

У зв'язку з чим, відповідач в акті перевірки від 24.12.2015, посилаючись на вищевказаний лист, встановив, що вбачаються ознаки порушення містобудівного законодавства в частині заниження категорії складності об'єкта будівництва та невідповідність проектної документації і не проведення експертизи.

Водночас, суд звертає увагу, що обставини, викладені у листі ДП "Укрдержбудекспертиза" від 23.12.2015 №1905, без їх перевірки та підтвердження доказами не можуть вважатися доведеними у розумінні глави 6 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки, в даному випадку, висновки відповідача мають містити хоча б одну із ознак, що передбачені в пункті 5 Порядку № 557, та підтверджуватись відповідними доказами.

Відповідно до статті 69 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно із частиною другою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

У зв'язку з чим, суд зобов'язав відповідача надати копію листа ДП "Укрдержбудекспертиза" від 23.12.2015 №1905 та розрахунок категорії складності.

Відповідач на виконання протокольної ухвали суду надав копію листа ДП "Укрдержбудекспертиза" від 23.12.2015 №1905 та повідомив, що до вказано листа не було додано розрахунок категорії складності об'єкта будівництва «Будівництво торговельного центру «Петрівка», м. Київ, вул. Вербова, 21-23», тобто відповідач на момент проведення перевірки позивача не мав розрахунку категорії складності вищенаведеного об'єкта будівництва.

Отже, як підтверджується матеріалами справи, відповідач самостійно визначив категорію складності об'єкта перевірки як IV (четверта), при цьому, не подавши суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження таких категоричних висновків, крім посилань на лист ДП «Укрдержекспертиза» від 23.12.2015 №1905, в якому лише зазначено про можливість віднесення об'єкта будівництва до категорії складності IV.

Згідно з частиною третьою статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" не підлягають обов'язковій експертизі проекти будівництва об'єктів I - III категорій складності.

Відтак, враховуючи, що відповідачем не доведено, що об'єкт будівництва «Будівництво торговельного центру «Петрівка», м. Київ, вул. Вербова, 21-23» відноситься до IV категорії складності, а не до ІІІ, як стверджує позивач, суд дійшов висновку, що постанова про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.01.2016 №6/16/10/26-8/1101/02/4 є протиправною та підлягає скасуванню, оскільки порушення позивачем норм чинного законодавства щодо містобудівної діяльності матеріалами справи не підтверджується.

З урахуванням наведеного, керуючись вимогами статей 69-71, 94, 160-165, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Адміністративний позов - задовольнити частково.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.01.2016 №6/16/10/26-8/1101/02/4.

3. В решті позовних вимог - відмовити.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку для її апеляційного оскарження. У разі апеляційного оскарження постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий суддя О.П. Огурцов

Судді Р.О. Арсірій

В.А. Кузьменко