Справа № 810/2924/16
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2016-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 вересня 2016 року № 810/2924/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплекс Пушкінський» до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Комплекс Пушкінський» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області в якому просить скасувати:

- податкове повідомлення-рішення № від 16.06.2016, яким нарахована сума завищення бюджетного відшкодування у розмірі 33683234,00 грн. та штрафні санкції у розмірі 8420808,50 грн.;

- податкове повідомлення-рішення № від 16.06.2016, яким зменшено відємне значення обєкта оподаткування податком на прибуток за 2013 рік на суму 42629172,00 грн. та за 2014 рік на суму 104118768,00 грн.;

- податкове повідомлення-рішення № від 16.06.2016, яким нараховано до сплати податок на додану вартість у сумі 5740,00 грн. та штрафні санкції 1435,00 грн.;

- податкове повідомлення-рішення № від 16.06.2016, яким нараховано до сплати податку на прибуток приватних підприємств у сумі 8292905,00 грн. та штрафні санкції у сумі 2073226,25 грн.

Пунктом 3 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу, яка містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів (реквізитів), що дають необхідну інформацію для вирішення судом питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

Відповідно до частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається, зокрема, документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Частиною другою статті 87 цього Кодексу встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Так, згідно з приписами частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (зі змінами та доповненнями) за подання юридичною особою адміністративного позову майнового характеру встановлюється ставка судового збору - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Суд звертає увагу позивача на те, що майновими вимогами є будь-які вимоги суб'єктів права, що пов'язані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошовими коштами тощо.

Отже, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі 2988379,33грн. ((33683234,00 + 8420808,50 + 42629172,00 + 104118768,00 + 5740,00 + 1435,00 + 8292905,00 + 2073226,25) х 1,5%), проте доказів про сплату судового збору до суду не надано.

У той же час, позивач надав до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання адміністративного позову до ухвалення судового рішення по даній справі.

Так, позивач зазначає про свій незадовільний майновий стан, який зумовлений погіршенням фінансових результатів підприємства (збільшення збитків, зменшення основних засобів), що підтверджується фінансовими звітами ТОВ «Комплекс Пушкінський» за 2015-2016 роки.

Позивач також зазначив, що наявної на його рахунках у ЗАТ «ПУМБ» суми недостатньо для сплати судового збору на підтвердження чого надав відповідну довідку банку від 08.09.2016.

Розглядаючи дане клопотання по суті, суд зазначає таке.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI.

Відповідно до статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (стаття 10 Кодексу адміністративного судочинства України) всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Однак, у розумінні приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору скаржнику, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Отже при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні докази, які беззаперечно підтверджують її реальне незадовільне (скрутне) матеріальне становище та унеможливлюють сплату належної суми судового збору під час подання позовної заяви.

Як зазначалось, в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачем надано суду фінансові звіти ТОВ «Комплекс Пушкінський» за 2015-2016 роки та лист ПАТ «Перший Український ОСОБА_1» №КНО-52.4/1141 від 08.09.2016, з якого вбачається, що на рахунку №3782 у валюті UAH, станом на 07.09.2016, наявні грошові кошти у сумі 2637,00 грн.

Суд критично ставиться до наданих позивачем доказів свого незадовільного майнового становища, оскільки лист банківської установи лише підтверджує факт недостатності коштів для сплати судового збору на вищевказаному рахунку позивача, а результат аналізу показників активів в його звітності за 2015-2016 роки дає підстави для сумнівів щодо існування дійсного незадовільного майнового стану, який унеможливлює сплату судового збору під час подання позовної заяви.

Водночас позивачем не надано жодних доказів на підтвердження наявності або відсутності у нього інших рахунків у банківських установах чи готівкових коштів у касі підприємства.

Суд також звертає увагу на те, що прийняття рішення щодо відстрочення сплати судового збору є правом суду. Вищевказані норми не передбачають обов'язку суду відстрочити сплату судового збору у випадку наявності відповідного клопотання.

Пленум Вищого адміністративного суду України в Постанові від 23 січня 2015 року № 2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Відповідно до статті 10 Кодексу адміністративного судочинства України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників адміністративного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

А тому суд приходить до висновку, що позивачем не надано всіх належних доказів, які б підтверджували скрутне матеріальне становище позивача, яке унеможливлює сплату судового збору за подання даного адміністративного позову до суду, а тому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору на даному етапі.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв'язку з чим суд, враховуючи приписи статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, з наданням позивачеві часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені до 19.10.2016 шляхом подання до суду:

- належних та допустимих доказів, які свідчать про неможливість сплати позивачем судового збору за подання даного адміністративного позову, з урахуванням висновків, наведених у мотивувальній частині ухвали або надати суду оригінал документу про сплату судового збору за подання позовної заяви, що має майновий характер за належними реквізитами та у розмірі, визначеному ст. 4, 6 Закону України Про судовий збір;

- доказів зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (довідку відповідного управління (відділення) Державної казначейської служби про зарахування сплаченого судового збору до Державного бюджету України), оскільки відповідно до Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ :

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплекс Пушкінський» про відстрочення сплати судового збору за подання адміністративного позову до суду до ухвалення судового рішення по справі - відмовити.

2. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплекс Пушкінський» до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, - залишити без руху.

3. Позивачеві у строк до 19 жовтня 2016 року усунути наведені у ній недоліки у вказаний спосіб.

4. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і повернута заявникові.

5. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві за адресою, зазначеною у позовній заяві.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Панченко Н.Д.