Справа № 804/858/16
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2016-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 липня 2016 р. Справа № 804/858/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства завод «Павлоградхіммаш» до Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Публічне акціонерне товариство завод «Павлоградхіммаш» звернулось до суду з позовом до Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Дніпропетровській області, в якому просить податкове повідомлення-рішення №000012 від 04.09.2015р. про нарахування пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов'язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства на суму 285895грн.
В обґрунтування адміністративного позову позивач посилається на те, що Західно-Донбаською ОДПІ ГУ ДФС у Дніпропетровській області проведено позапланову виїзну документальну перевірку ПАТ завод «Павлоградхіммаш» з питань дотримання вимог валютного законодавства України, згідно з повідомленням уповноваженого банку про порушення термінів розрахунків при здійсненні операцій у сфері ЗЕД, за результатами якої складено акт №80/4-10-22-02-00217417 від 14.07.2015р. На підставі акту перевірки винесено податкове повідомлення-рішення №000012 від 04.09.2015р., яким позивачу нараховано суму грошового зобов'язання за платежем пеня за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, невиконання зобовязань та порушення вимог валютного законодавства в сумі 285895 грн. Позивач зазначає, що податковим органом не наведено розрахунку щодо строків порушення та невірно визначено граничний термін надходження товарів, не зазначено кількість днів прострочення по кожній імпортній операції. Відповідачем порушено порядок складання податкових повідомлень-рішень, а саме не додано розрахунок штрафних санкцій, за відсутності якого податкове-повідомлення рішення є незаконним та підлягає скасуванню.
Від відповідача надійшло заперечення, в яких зазначено, що за результатами перевірки податковий орган прийшов до висновків щодо порушення позивачем валютного законодавства, які є обґрунтованими та підтверджені письмовими доказами, доводи на які посилається платник податків спростовуються актом перевірки та розрахунком до податкового повідомлення-рішення та додатком 1 до акту перевірки, а тому відповідач при прийнятті оскаржуваного податкового повідомлення-рішення діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. На підставі вищенаведеного, просить суд у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.
Представник позивача у судовому засіданні проти розгляду справи в порядку письмового провадження не заперечував.
Представник відповідача у судове засідання не зявився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином.
Ухвалою суду від 25.07.2016р. відповідно до ч.6 ст.128 КАС України справу призначено до розгляду у письмовому провадженні на підставі наявних в справі доказів, за відсутності сторін.
Не погодившись з висновками акту перевірки позивачем були подані заперечення 31.07.2015р. вх.№825/10 на акт позапланової виїзної перевірки ПАТ завод «Павлоградхіммаш» від 14.07.2015 року № 80/4-10-22-02-00217417. В ході заперечення ПАТ завод «Павлоградхіммаш» надав наступні завірені належним чином копії документів: - морський коносамент №UAOSS157; - ВМД №500060001/2015/001497; - ВМД №500060001/2015/001852; - морський коносамент №CNCP051188; - ВМД №500060001 /2015/001829; - виписку банку від 12.03.2015р.
Під час розгляду заперечення прийнято рішення щодо проведення документальної позапланової виїзної перевірки ПАТ завод «Павлоградхіммаш».
04.09.2015р. відповідачем прийняте податкове повідомлення-рішення №000012 від 04.09.2015р. про нарахування пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов'язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства на суму 285895грн.
Податкове повідомлення-рішення №000012 від 04.09.2015р. оскаржувалось позивачем в адміністративному порядку (скарга від 17.09.2015 за вих№928), яка була залишена ГУ ДФС у Дніпропетровській області без задоволення (рішення про результати розгляду первинної скарги від 20.11.2015 №9530/10/04-36-10-07-09).
На морському коносаменті №UAOSS157 міститься штамп ПМК (під митним контролем) Південної митниці із зазначенням дати 08.01.2015 року, що свідчить про прибуття товару на територію України 08.01.2015 року. Аналогічно на коносаменті №CNCP051188 міститься штамп ПМК (під митним контролем) Південної митниці із зазначенням дати 14.01.2015 року.
Договор №14ZGCH1106 від 06.11.2014 был заключен между Цедентом (ПАО завод «Павлоградхиммаш») и продавцом (Honkong Baosteel Trade Co., Limited), именуемое в дальнейшем Товарный договор. В соответствии с товарным договором, цедент совершил предоплату за товар согласно товарному договору. Продавец, в свою очередь, обязался передать Цеденту товар, указанный в спецификациях товарного договора, но не исполнил данного обязательства. В силу товарного договора, продавец в долгу перед Цедентом. Согласно данному договору, Цедент передает право требования долга Продавца Цессионарию (Worldwide Business-Link Ltd). Цессионарий обязуется вернуть Цеденту предоплату на сумму 106250,00 долларов США в срок не позднее 31.03.2015 посредством совершения перевода средств на банковский счет Цедента.
Порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті при проведенні суб'єктами зовнішньоекономічної діяльності експортно-імпортних операцій встановлено Законом України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» №185-94/ВР.
Так, згідно зі ст. 1 зазначеного Закону, зокрема, передбачено, що виручка резидентів у іноземній валюті підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації) продукції, що експортується, а в разі експорту робіт (послуг), прав інтелектуальної власності - з моменту підписання акта або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання послуг, експорт прав інтелектуальної власності. Перевищення зазначеного строку потребує висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.
Згідно ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг, що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку. Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.
Перевищення зазначеного строку (180 календарних днів) потребує висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку. Національний банк України має право запроваджувати на строк до шести місяців інші строки розрахунків, ніж ті, що визначені частиною першою цієї статті.
З урахуванням змін, внесених Законом №5480 до Закону України „Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" №185-94/ВР, та Постановами Національного банку України від 16.11.2012р. №475 „Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті" (чинна з 19.11.2012р. - по 20.05.2013р.), від 14.05.2013 №163 „Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті" (чинна з 20.05.2013р. - по 19.11.2013р.), від 14.11.2013 р. №453 „Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті" (чинна з 19.11.2013р. - по 17.05.2014 p.), від 12.05.2014р. №270 „Про зміну строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і запровадження обов'язкового продажу надходжень в іноземній валюті" (чинна з 20.05.2014р. - по 20.08.2014р.), від 20.08.2014р. №515 „Про врегулювання ситуації на валютному ринку України" (чинна з 21.08.2014р. - по 21.11.2014р.), від 20.11.2014 №734 «Про врегулювання ситуації на валютному ринку України» (чинна з 22.11.2014р. - по 02.12.2014р.), від 01.12.2014 №758 «Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України» (чинна з 03.12.2014р. - по 03.03.2015р.) та від 03.03.2015 №160 «Про врегулювання ситуації на грошово-кредитному та валютному ринках України» (чинна з 04.03.2015р. - по 03.06.2015р.) розрахунки за операціями з експорту та імпорту товарів, передбачені в статтях 1 та 2 Закону №185, повинні здійснюватись у строк, що не перевищує 90 календарних днів.
Відповідно до ст. 4 Закону України №185/94-ВР, порушення резидентами термінів, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка від суми не одержаної виручки (митної вартості недопоставлено!' продукції) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості.
У разі прийняття до розгляду судом, Міжнародним комерційним арбітражним судом чи Морською арбітражною комісією при Торгово-промисловій палаті України позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, яка виникла внаслідок недотримання нерезидентом термінів, передбачених експортно-імпортними контрактами, терміни, передбачені статтями 1 і 2 цього Закону, зупиняються і пеня за їх порушення в цей період не сплачується.
У разі прийняття судом рішення про задоволення позову пеня за порушення строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону, не сплачується з дати прийняття позову до розгляду судом.
Органи доходів і зборів вправі за наслідками документальних перевірок безпосередньо стягувати з резидентів пеню, передбачену цією статтею.
Відповідно до абз.14 ст.1 Закону України Про зовнішньоекономічну діяльність № 959 імпорт (імпорт товарів) - купівля (у тому числі з оплатою в не грошовій формі) українськими суб'єктами зовнішньоекономічної діяльності в іноземних суб'єктів господарської діяльності товарів з ввезенням або без ввезення цих товарів на територію України, включаючи купівлю товарів, призначених для власного споживання установами та організаціями України, розташованими за її межами. За абзацом 38 ст.1 згаданого Закону № 959 момент здійснення експорту (імпорту) є момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що експортується чи імпортується, від продавця до покупця.
Положеннями Інструкції Про порядок здійснення контролю за експортними, імпортними операціями, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 24 березня 1999 р. № 136 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 травня 1999 року за № 338/3631), визначено порядок здійснення уповноваженими банками контролю за дотриманням резидентами, встановлених законодавством строків розрахунків за експортними, імпортними операціями і отримання резидентами індивідуальних ліцензій Національного банку України на перевищення цих строків. Тобто, банки зобов'язані контролювати дотримання резидентами строків розрахунків в іноземній валюті по зовнішньоекономічним угодам.
За п.3.3 розділу 3 Інструкції, банк знімає з контролю операцію резидента в разі імпорту товару з увезенням його на територію України після: 1) отримання інформації про цю операцію в реєстрі МД (типу IM-40 "Імпорт", IM-41 "Реімпорт", IM-72 "Магазин безмитної торгівлі", IM-75 "Відмова на користь держави", IM-76 "Знищення або руйнування") - якщо для митного оформлення продукції використовується МД; 2) предявлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції, - якщо для митного оформлення продукції не використовується МД; 3) предявлення резидентом документа, який згідно з умовами договору засвідчує виконання нерезидентом робіт, надання послуг, передавання прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), - в інших випадках.
Відповідно до п.3.5 Інструкції, у разі повернення резиденту коштів, що були перераховані на адресу нерезидента за імпортним договором у зв'язку з тим, що взаємні зобов'язання за цим договором частково або повністю не виконані, резидент самостійно передає банку, який за дорученням резидента здійснив платіж на користь нерезидента, копії документів, які однозначно підтверджують повернення коштів (за умови, що кошти повернуто на рахунок резидента в іншому банку). Відповідальність за порушення цієї умови покладається на резидента.
Відповідно до ст.321 МК України товари, транспортні засоби комерційного призначення перебувають під митним контролем з моменту його початку і до закінчення згідно із заявленим митним режимом; у разі ввезення на митну територію України товарів, транспортних засобів комерційного призначення митний контроль розпочинається з моменту перетинання ними митного кордону України.
Отже, суд зазначає, що ввезення в Україну товару, що підлягає митному оформленню службовими особами митниці з метою забезпечення митного контролю, вивезення її за межі і транзиту через територію України, неможливо без його фактичного переміщення через митний кордон України, тому поняття перетину товаром митного кордону збігається із переміщенням товару через митний кордон України - ввезенням товару в Україну, підставою для якого в режимі імпорту є наявність на товар товаросупровідного документу. При цьому перетин товаром митного кордону України, який засвідчується відбитком штампу під митним контролем з відповідною датою, не можна ототожнювати з пропуском товарів через митний кордон України, який здійснюється виключно після завершення митного оформлення в тому обсязі, який відповідає меті його переміщення через митний кордон України і який підтверджується оформленою вантажною митною декларацією.
При винесенні рішення суд виходить з наступного.
Так, акт перевірки відносно позивача, висновки якого слугували підставою для прийняття оскаржуваного податкового повідомлення рішення №000012 від 04.09.2015р., містять обставини господарської діяльності позивача, які сторонами не заперечуються та за якими контролюючий орган дійшов висновків щодо певних дат імпорту оплачених позивачем товарів, посилання на факт дослідження відповідних товаросупровідних документів із відтиском штампу Під митним контролем, з яких вбачається, з якої дати товар знаходиться під митним контролем, тобто імпортований.
Відомості про порядок здійснення фінансово-господарських операцій в рамках цього контракту наведено у додатку 1 до акту перевірки, копія якого наявна в матеріалах справи, в якому окрім іншого зазначено: граничний термін надходження товару; тип та номер ВМД; сумарна фактурна вартість, грн.; курс валюти; фактурна вартість у валюті.
Відповідно до ст. 2 Закону №185 з урахуванням п.1 Постанов Правління Національного Банку України від 01.12.2014 №758, від 20.08.2014 №515 та від 20.11.2014 №734, граничний термін надходження товару становив 29.12.2014, 06.01.2015, 11.01.2015 та 19.02.2015 відповідно.
На морському коносаменті №UAOSS157 міститься штамп ПМК (під митним контролем) Південної митниці із зазначенням дати 08.01.2015 року, що свідчить про прибуття товару на територію України 08.01.2015 року. Аналогічно на коносаменті №CNCP051188 міститься штамп ПМК (під митним контролем) Південної митниці із зазначенням дати 14.01.2015 року.
Відповідно до Листа Державної податкової адміністрації України від 18.02.2002 р. №2868/7/23-5317 «Щодо визначення дати імпорту товарів, що застосовується при проведенні перевірок дотримання вимог валютного законодавства» - для практичного застосування статті 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.94р. №185/94-ВР датою імпорту слід вважати дату надходження товару на митну територію України, фактичного перетину ним митного кордону України, що підтверджується проставленням відбитку штампа на CMR, товаросупровідних документах, що означає початок перебування під митним контролем, але при обов'язковій наявності ВМД, оформленої відповідно до вимог п.8 Положення про вантажну митну декларацію, яка засвідчує завершення митного контролю і надання митницею дозволу "На розпорядження без митного контролю на митній території України або за її межами товарами, пропущеними через митний кордон України.
Отже, відповідно до зазначеного вище, датою імпортних операцій є - дата надходження товару на митну територію України, фактичного перетину ним митного кордону України, що підтверджується проставленням відбитку штампа на CMR, товаросупровідних документах, але при обов'язковій наявності ВМД.
-08.01.2015року дата перетину кордону України при наявності оформленої ВМД №500060001/2015/001497, ВМД №500060001/2015/001852 у митному режимі імпорту.
-14.01.2015 року - дата перетину кордону України при наявності оформленої ВМД №500060001/2015/001829 у митному режимі імпорту.
Також, між ПАТ завод «Павлоградхіммаш» та нерезидентом - компанією «Honkong Baosteel Trade Co., Limited» було укладено імпортний контракт від 06.11.2014 №14ZGCH1106 про купівлі металопродукції, на виконання умов якого позивачем було здійснено передоплату на загальну суму 106250дол. США, що засвідчено платіжним документом від 07.11.2014.
Відповідно до ст. 2 Закону №185 з урахуванням п.1 Постанов Правління Національного Банку України від 01.12.2014 №758, від 20.08.2014 №515 та від 20.11.2014 №734, граничний термін надходження товару становив 05.02.2015р.
У зв'язку з неможливістю виконання умов контракту від 06.11.2014 №14ZGCH1106 було укладено договір переуступки прав №2702С від 02.02.2015 між компанією «Honkong Baosteel Trade Co., Limited», ПАТ завод «Павлоградхіммаш» та компанією «Worldwide Business-Link Ltd».
Таким чином, суд зазначає, що в порушення вимог статті 2 Закону №185/94-ВР, за умовами імпортного контракту від 06.11.2014 №14ZGCH1106, нерезидентом - компанією «Worldwide Business-Link Ltd» були повернуті кошти в сумі 106250,0 дол. США, які 13.03.2015 зараховано на поточний рахунок з порушенням встановлених термінів на 36 днів.
Щодо твердження позивача про перенесення граничного строку розрахунків у сфері ЗЕД у випадку, якщо останній день такого строку є вихідним або святковим, суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 3.1 та п. 3.2 Інструкції про порядок здійснення контролю за експортними, імпортними операціями, затвердженої постановою Правління НБУ від 24.03.1999 №136, при здійсненні імпортних операцій початком відліку законодавчо встановленого строку розрахунків є наступний календарний день після дня здійснення авансового платежу, виставлення векселя на користь постачальника товару.
Якщо договір передбачає поставку товару, здійснення платежу; в кілька етапів, то банк здійснює контроль за строками розрахунків за імпортними операціями - окремо за кожним фактом здійснення платежу (п. 1.3 вказаної Інструкції).
День виникнення порушення - перший день після закінчення встановленого законодавством строку розрахунків за експортною, імпортною операцією або строку, встановленого відповідно до раніше одержаних за цією операцією висновків (п. 1.1 вказаної Інструкції).
Таким чином, норми чинного законодавства не передбачають перенесення граничних строків розрахунків у сфері ЗЕД, якщо останній день таких строків припадає на вихідний або святковий день.
Щодо посилання позивача на те, що податковим органом не наведено розрахунку строків порушення строків та не додано розрахунок штрафних санкцій, суд не приймає до уваги, оскільки зазначене не знайшло свого підтвердження під час розгляду справи та спростовується матеріалами справи, а саме: Додатком№1 до Акту від 20.08.2015р., який був направлений на адресу позивача та отриманий останнім 25.08.15р., що підтверджується Рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, копія якого наявна в матеріалах справи та Додатком до податкового повідомлення-рішення №000012 від 04.09.2015р. «Розрахунок пені», який був направлений на адресу позивача та отриманий останнім 09.09.15р., що підтверджується Рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, копія якого наявна в матеріалах справи.
Позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б спростували правильність висновків відповідача, викладених ним в акті від 14.07.2015 року № 80/4-10-22-02-00217417.
За викладених вище обставин та відповідних доказів, суд вважає, що відповідач при винесенні оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, правомірність своїх дій ним доведена.
На підставі наведеного, суд приходить до висновку в необхідності відмови в задоволенні поданого адміністративного позову.
Керуючись ст.ст.158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У задоволенні адміністративного позову Публічного акціонерного товариства завод «Павлоградхіммаш» до Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.
Постанова суду набирає законної сили та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.
Відповідно до ст.186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.
Суддя ОСОБА_1