Справа № 826/10444/16
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2016-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

01 листопада 2016 року № 826/10444/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Келеберди В.І. , суддів Качура І.А. Данилишин В.М. розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1
до Інспектора Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області інспектор Погребняка Богдана Михайловича

провизнання протиправними дій
О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Інспектора департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Погребняка Б.М. про визнання протиправними дій при проведенні 06.06.2016 перевірки дотримання позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; визнання неправомірним та скасування акут та припису від 06.06.2016 №С-0606/10.

Позов обґрунтовано тим, що перевірку позивача проведено з порушенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, а саме: за відсутності позивача або його представника, зазначена у протоколі особа не є представником позивача. Крім того, позивач вказує, що перевірку було проведено не на земельній ділянці, яка їй належить, позивач не є замовником будівництва, яке було об'єктом перевірки.

Відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав викладених у письмових запереченнях, які долучено до матеріалів справи.

В судовому засіданні за згодою сторін відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України ухвалено про вирішення справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд м. Києва,

ВСТАНОВИВ:

Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 на об'єкті будівництва «Будівництво двоповерхової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1», за результатом якої складено акт від 06.06.2016 (далі - акт перевірки).

З акту перевірки вбачається, що перевіркою встановлено наступне: на вказаній земельній ділянці, яка належить ОСОБА_1 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку НОМЕР_2 від 27.12.2010 розташована двоповерхова будівля невизначеного призначення з керамічної цегли та монолітного залізобетону, орієнтованими розмірами 44,7х37,6 та висотою понад 12 м.. Крім того, на земельній ділянці влаштовано дорогу з залізобетонних плит навколо будинку . представником ОСОБА_1 адвокатом ОСОБА_4 не надано акту нанесення меж земельної ділянки в натурі та встановлення межових знаків.

Під час перевірки встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 без отримання вихідних даних, належним чином розробленої та затвердженої проектної документації та без документу, що дає право на виконання будівельних робіт виконані будівельні роботи з будівництва двоповерхової будівлі невизначеного призначення, чим порушено вимоги ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Замовником будівництва ОСОБА_1 під час виконання будівельних робі з будівництва двоповерхова будівля невизначеного призначення не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду за об'єктом будівництва чим порушено вимоги ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність». На вказаному об'єкті будівництва виконані роботи з влаштування фундаменту, мурування стін цеглою та монолітним залізобетоном, влаштування даху. Відсутні вікна та двері.

На підставі акту перевірки відповідачем прийнято: припис від 06.06.2016 №С-0606/10 яким позивача зобов'язано усунути виявлені порушення.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Відповідно до п.6 ч.1 ст.7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Згідно ч.1,2 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Отже, відповідач наділений повноваженнями здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок), затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно п.5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п. 7 Порядку, підставами для проведення позапланової перевірки, крім іншого, є, зокрема, звернення правоохоронних органів.

В матеріалах справи наявна копія звернення Генеральної прокуратури України від 15.04.2016, з якого вбачається, що фактично Генеральна прокуратура України просила відповідача повідомити чи видавались будь-які дозволи, ліцензії, свідоцтва, декларації щодо початку будівельних робіт, їх закінчення по об'єкту розташованому на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1. Крім того, Генеральна прокуратура України просила повідомити чи є порушенням діючого законодавства відсутність будь-яких дозвільних документів та вжити заходів щодо припинення виявленого порушення.

З системного аналізу викладеного вбачається, що Генеральна прокуратура України у зверненні від 15.04.2016 просила надати інформацію та не ставила питання про проведення перевірки об'єкта розташованому на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1, а відтак суд дійшов висновку, що перевірку зазначеного об'єкту проведено за відсутності підстав визначених п. 7 Порядку.

Відповідно до п. 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

З акту перевірки вбачається, що перевірку зазначеного об'єкту проведено в присутності адвоката ОСОБА_4.

Позивач вказує, що адвокат ОСОБА_4 не є її представником.

В матеріалах справи наявний договір про надання правової допомоги від 12.02.2016 укладений позивачем з адвокатським об'єднанням «Міжнародний адвокатський альянс» та ордери на надання правової допомоги надані адвокату ОСОБА_5 та адвокату ОСОБА_6

Доказів укладення позивачем договору про надання правової та наявності ордеру на надання правової допомоги позивачу адвокатом ОСОБА_4 відповідачем не надано.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що перевірку проведено за відсутності позивача або її представника, тобто з порушенням норм п. 9 Порядку.

Пунктами 16-22 Порядку визначено наступне: за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі акту перевірки відповідачем прийнято припис від 06.06.2016 №С-0606/10, яким позивача зобов'язано усунути виявлені порушення.

Враховуючи, що перевірку проведено з порушенням п. 7, 9 Порядку, а саме за відсутності підстав для проведення перевірки та за відсутності позивача (її представника), отже позов в частині визнання протиправними дій щодо проведення при проведенні 06.06.2016 перевірки дотримання позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на думку суду є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Разом з цим суд не вбачає підстав для задоволення позову в частині визнання неправомірним та скасування акту перевірки, з огляду на наступне.

Висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників контролюючого органу і самі собою не породжують правових наслідків для позивача та, відповідно, такий акт не порушує прав останньої. Належним способом захисту прав позивача в даному випадку є оскарження рішення прийнятого на підставі такого акту перевірки, в даному випадку припису.

Обов'язковою ознакою рішення суб'єкта владних повноважень, яке може бути оскарженим до суду, є те, що воно безпосередньо породжує певні правові наслідки для суб'єктів відповідних правовідносин і має обов'язковий характер. Висновки, викладені у акті, не породжують обов'язкових юридичних наслідків. Водночас, окремі судження контролюючого органу є висновками тільки контролюючого органу, зазначення яких в акті перевірки не суперечить чинному законодавству. Твердження акту перевірки можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень, дій, в основу яких покладені згадувані висновки акту.

Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку, що акт перевірки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для позивача, тому позов у вказаній частині не підлягає задоволенню.

Як зазначено вище відповідачем встановлено порушення позивачем ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Згідно ст. 31 згадуваного Закону проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до абз 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Статтею 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Так, позивач вказує, що земельна ділянка кадастровий номер НОМЕР_1, не розташована за адресою: АДРЕСА_1, а земельна ділянка за вказаною адресою має інший кадастровий номер та позивач не є замовником будівництва, перевірку якого проведено відповідачем.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Проте, відповідачем не надано жодного належного доказу, що позивач є замовником будівництва на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 та жодного належного доказу, що земельна ділянка кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1, розташована за вказаною вище адресою. Суд зауважує, що відповідач вказує на відсутність вихідних даних, належним чином розробленої та затвердженої проектної документації на будівництво та документу, що дає право на виконання будівельних робіт, отже доводи відповідача, що замовником будівництва, фото якого долучено до матеріалів справи є позивач на думку суду є необґрунтованими.

Оскільки, відповідачем не надано суду належних доказів, що саме позивач є замовником будівельних робіт на вказаному об'єкті, отже висновок про проведення позивачем будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт за зазначеною в акті перевірки адресою на думку суду є необґрунтованими.

Оскільки перевірку об'єкту проведено відповідачем з порушенням вимог п. 7, 9 Порядку, враховуючи, що висновок відповідача про порушення позивачем ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не знайшов підтвердження під час вирішення справи, отже припис від 06.06.2016 №С-0606/10 є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З огляду на викладене вище, позов підлягає частковому задоволенню. Судові витрати розподілити відповідно до задоволених вимог.

Враховуючи викладене, керуючись статями 9, 69, 70, 71, 94, 122, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Задовольнити частково позов.

2. Визнати протиправними дії Інспектора департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Погребняка Б.М. щодо проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 на об'єкті будівництва «Будівництво двоповерхової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 кадастровий номер земельної ділянки НОМЕР_1».

3. Визнати протиправним та скасувати припис від 06.06.2016 №С-0606/10.

4. Відмовити в задоволенні решти позовних вимог.

5. Стягнути на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 551,21 грн за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Постанова набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Головуючий Суддя В.І. Келеберда

Судді І.А. Качур

В.М. Данилишин