Справа № 826/15523/16
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2016-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

09 листопада 2016 року 11:05 № 826/15523/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Аблова Є.В.,

при секретарі судового засідання Мар'янченко Д.А.,

за участю сторін:

представника позивача - Повразюка Р.В.,

представників відповідача - Племянник А.С., Лепехи І.В.,

розглянувши в судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «КАРНАВАЛІЯ» до Київської міської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару,-

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося товариства з обмеженою відповідальністю «КАРНАВАЛІЯ» до Київської міської митниці ДФС, в якому просить визнати рішення відділу класифікації товарів Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 07.09.2016 року №136-2016 протиправним та скасувати.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення відповідача прийняте з порушенням правил інтерпретації УКТЗЕД, суперечить фактичним даним та підлягає скасуванню, оскільки відповідачем не наведено жодних документальних доказів, які б однозначно підтверджували можливість тривалого використання подарункових мішечків для цукерок в якості саквояжів, чемоданів, дорожніх дамських сумок-чемоданчиків, кейсів для ділових паперів, портфелів, шкільних ранців, футлярів та чохлів для окулярів, біноклів, фото-, кіно- та відеокамер, для музичних інструментів, зброї, кобур та аналогічних чохлів, що могло б беззаперечно підтвердити віднесення товару до категорії товарної позиції 4202 УКТ ЗЕД.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував з підстав, викладених в письмових запереченнях, що долучені до матеріалів справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Як вбачається з наявних у справі матеріалів, 01.07.2016 року між ТОВ «КАРНАВАЛІЯ» (покупець) та «HONGKONG QIAONIKE IMPORT&EXPORT CO.LIMITED» укладено контракт №_2832 CU, згідно умов якого продавець продає, а покупець купує товар згідно специфікації товару, яка узгоджується і підписується на кожну партію товару, згідно умов, викладених в даному контракті.

22.08.2016 року ТОВ «КАРНАВАЛІЯ» подало до Київської міської митниці ДФС м/п «Західний» до митного оформлення ВМД №100250003/2016/139920, в графі 31 якої зазначило наступний опис товарів: «1. Вироби для пакування продукції: мішок подарунковий «Солодкий мішечок», АВКr/ABKg/ABKb для пакування новорічних подарункових наборів, кондитерських виробів, матеріал - поліпропілен. Всього 110000 шт. Торгівельна марка АВК. Виробник HONGKONG QIAONIKE IMPORT&EXPORT CO.LIMITED. Країна виробництва CN».

При цьому, в графі 33 митної декларації позивач вказав код даного товару відповідно до УКТЗЕД « ».

З матеріалів справи вбачається, що при здійсненні контролю правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення згідно з УКТ ЗЕД, 23.08.2016 року відповідачем було відібрано зразки товару та направлено на дослідження до спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС, управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції.

Матеріалами справи підтверджується, що 22.08.2016 року позивач, виконавши вимоги ст. 260 МК України, оформив товар за кодом (графа 33 ВМД) в митному режимі ІМ-40 ТН №100250003/2016/139965 тимчасова декларація.

Водночас, відповідно до висновку №190, складеного 02.09.2016 року Управлінням експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС, за результатами досліджень встановлено, що зразок з маркуванням «Мішок подарунковий «Солодкий мішечок», АВКr/ABKg/ABKb» представляє собою готовий виріб, що призначений для пакування та транспортування - мішок (сумочка), з прямокутним дном, петельними ручками та шнурком, що затягується.

Матеріал, з якого виготовлено зразок складається з двох шарів: - лицьовий - плівка з поліестеру, на яку нанесено малюнки (складає 36,44±0,86мас.%); - зворотній - нетканий матеріал точкового скріплення з поліпропіленових волокон (складає 63,56±0,86мас.%).

У зв'язку з наведеним, 07.09.2016 року Київською міською митницею ДФС прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-136-2016, яким митний орган в гр. 33 ВМД «код товару» вказав « » згідно УКТЗЕД.

Крім того, відповідач в даному рішенні зазначив в гр. 31 ВМД «Готовий виріб «Мішок подарунковий «Солодкий мішечок», АВКr/ABKg/ABKb», що являє собою мішок (сумочку), з прямокутним дном, петельними ручками та шнурком, що затягується. Призначений для пакування та транспортування».

Вважаючи зазначене рішення протиправним та таким, що порушує законні права та інтереси позивача, ТОВ «КАРНАВАЛІЯ» звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з даним адміністративним позовом.

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до ст. 67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Указом Президента України від 17.05.2002 № 466/2002 "Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» Україна приєдналась до вказаної системи.

Згідно пункту «а» ст. 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання: 14.06.1983), що є частиною національного законодавства, Договірна Сторона Конвенції зобов'язується, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності справжньої Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов'язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без яких-небудь доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об'єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3, 4, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД додатку до Закону України "Про Митний тариф України" від 19.09.2013 № 584-VII (чинного на момент митного оформлення товару та винесення рішення), класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Частиною 1 ст. 246 Митного кодексу України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

В силу приписів ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до ст. 248 Митного кодексу України Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення органом доходів і зборів прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Митна декларація реєструється та приймається органом доходів і зборів у порядку, що визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (ч. 1 ст. 264 Митного кодексу України).

Митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою органу доходів і зборів, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відбитка відповідного митного забезпечення та інших відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій (ч. 6 ст. 264 Митного кодексу України).

В силу положень частин 3-5 ст. 69 Митного кодексу України товари на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Таким чином, у випадку виникнення у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару суперечностей щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Разом з тим, порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов'язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД) регламентовано Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012 N 650 (надалі - Порядок № 650).

За визначенням п. 3 розділу І вказаного Порядку класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України" (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Посадова особа ПМО чи митного поста згідно з цим Порядком здійснює контроль правильності класифікації товарів під час проведення процедур митного контролю та оформлення товарів (п. 5 Порядку І розділу).

Відповідно до п. 5 Розділу ІІІ у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД.

Разом з тим, відповідачем не доведено, які саме суперечності виникли у нього щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, зокрема, у чому полягає складність класифікації товару, що зумовило звернення відповідача до Спеціалізованої експертної установи із запитом на вирішення складного питання класифікації.

Крім того, судом встановлено, що додаткових документів (відомостей) відповідач у позивача не витребовував, зокрема, документи щодо технології виготовлення та іншої інформації фірми-виробника.

При цьому, в ході судового розгляду даної справи встановлено, що завданням дослідження зразка товару є встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД (хімічний склад, спосіб виготовлення).

Як уже зазначалось вище, згідно висновку №190, складеного 02.09.2016 року Управлінням експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС, за результатами досліджень встановлено, що зразок з маркуванням «Мішок подарунковий «Солодкий мішечок», АВКr/ABKg/ABKb» представляє собою готовий виріб, що призначений для пакування та транспортування - мішок (сумочка), з прямокутним дном, петельними ручками та шнурком, що затягується.

Матеріал, з якого виготовлено зразок складається з двох шарів: - лицьовий - плівка з поліестеру, на яку нанесено малюнки (складає 36,44±0,86мас.%); - зворотній - нетканий матеріал точкового скріплення з поліпропіленових волокон (складає 63,56±0,86мас.%).

Як зазначив представник відповідача, згідно з поясненнями до товарної позиції 5603 УКТ ЗЕД нетканий матеріал являє собою настил (полотно) переважно з текстильних волокон, орієнтованих чи розташованих хаотично та скріплених. Ці волокна можуть бути натурального чи хімічного походження. Це можуть бути волокна (натуральні чи синтетичні або штучні) або хімічні комплексні нитки чи нитки, одержані в процесі виготовлення нетканого матеріалу.

На думку митного органу, зазначений товар являє собою виріб, який складається з двох шарів, один з яких є нетканий матеріал, та який по свій суті придатний для багаторазового використання і в свою чергу не підпадає під примітки 3 (А) (а) до 42 групи УКТ ЗЕД і виключається приміткою (2) (m) до 39 групи УКТ ЗЕД.

Водночас, в матеріалах справи наявний експертний висновок ЧК-558 від 07.11.2016 року, виготовлений Чернігівською регіональною ТТП на замовлення ТОВ «КАРНАВАЛІЯ» з метою визначення коду згідно з УКТ ЗЕД на мішок подарунковий «Солодкий мішечок».

Даним експертним висновком встановлено, що на підставі наданих документів, огляду товару, у відповідності з Українською класифікацією товарів зовнішньо-економічної діяльності (УКТ ЗЕД, розділ VII) в редакції товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 року №584- VII та пояснень до неї, експертом установлено: мішок подарунковий «Солодкий мішечок» у вигляді сумочки з малюнком з прямокутним дном, петельними ручками та шнурком, що затягується, виготовлений з сировини - 100% поліпропілен, призначений для пакування та зберігання кондитерських виробів - класифікується у товарній підкатегорії, код «Пластмаси, полімерні матеріали та вироби з них. Вироби з пластмаси для транспортування та пакування товарів; пробки, кришки, ковпаки та інші вироби з пластмаси для герметизації, закупорювання: - мішки, пакети, сумочки (включаючи конічні (кульки): - - з інших пластмас: - - - інші».

Крім того, з контракту, інвойсу та ВМД декларації вбачається, що позивач імпортує мішечок подарунковий «Солодкий мішечок» як виріб із поліпропілену для пакування, жодних відомостей щодо імпорту готового товару, придатного для багаторазового використання, як про це зазначає відповідач, до суду не надано та належними та допустимими доказами не підтверджено.

Наведені документи в оскаржуваному рішенні про визначення коду товару, якими керувався відповідач під час прийняття цього рішення не доводять правильність визначення іншого коду.

Відповідач, приймаючи оскаржуване рішення не взяв до уваги подані позивачем документи, із наведенням характеристики товару та невірно встановив невідповідність обраного позивачем коду УКТ ЗЕД для імпортованого ним товару.

Зважаючи на викладене вище, суд приходить до висновку, що рішення відповідача про визначення коду товару УКТ ЗЕД іншого, ніж заявлений позивачем, є необґрунтованим та неправомірним, оскільки у митній декларації №100250003/2016/139920 від 22.08.2016 р. містяться всі необхідні відомості для правильної класифікації товару.

Зважаючи на те, що дії відповідача по прийняттю оскаржуваного рішення від 07.09.2016 р. № КТ-136-2016 про визначення коду товару не відповідають ч. 4 ст. 69 Митного кодексу України та вимогам ст. 19 Конституції України, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позивачем позовних вимог, а, відтак, визнає рішення про визначення коду товару протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому суд, оцінюючи спірні дії відповідача, виходить з критеріїв оцінки рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, встановлених ч. 3 ст. 2 КАС України, до яких, зокрема, відносяться вчинення дій на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для вчинення дії.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що відповідно підлягають задоволенню.

Частиною 1 ст. 94 КАС України визначено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «КАРНАВАЛІЯ» задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Київської міської митниці ДФС від 07.09.2016 р. №КТ-136-2016.

Присудити на користь товариства з обмеженою відповідальністю «КАРНАВАЛІЯ» понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1450,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Київської міської митниці ДФС.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня її проголошення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя Є.В. Аблов