Справа № 825/1278/16
Суддя: Кузьменко В. В.
Дата ухвалення: 2016-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 825/1278/16 Головуючий у 1-й інстанції: Скалозуб Ю. О. Суддя-доповідач: Кузьменко В. В.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2016 року м. Київ

Колегія Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Кузьменко В. В.,

суддів Василенка Я.М., Степанюка А. Г.,

за участю секретаря Видмеденко О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанови і приписів, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 08.09.2016 року, -

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправними і скасувати приписи УДАБІ у Чернігівській області від 02.06.2016 № 64 про усунення виявлених порушень з вимогою в термін до 02.12.2016 подати декларацію про початок будівельних робіт в УДАБІ Чернігівської обл. та від 02.06.2016 № 65 про зупинення будівельних робіт по будівництву дачного будинку та господарської будівлі по АДРЕСА_1.

Постановою Чернігівського окружного адміністративного суду від 08.09.2016 року позовні вимоги залишено без задоволення.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати постанову суду першої інстанції як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального права, та прийняти рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

В судове засідання учасники процесу не з'явились, повідомлені належним чином про час та місце апеляційного розгляду.

Від апелянта надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з перебуванням на санаторно-курортному лікуванні.

Колегія суддів враховує, що відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України, неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції не визнав обов'язковою участь у судовому засіданні осіб, які беруть участь у справі.

Статтею 122 КАС України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом одного місяця з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом п'ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

У виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п'ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи строки розгляду апеляційної скарги, відсутність клопотання про продовження такого строку, а також те, що в що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Відповідно до ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 41 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст.ст. 198 ч. 1 п. 1, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції всебічно, повно та об'єктивно розглянув справу, правильно встановив обставини справи, дав правильну правову оцінку наданим доказам і прийшов до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

З матеріалів справи вбачається, що 02.06.2016 відповідачем, на підставі направлення від 27.05.2016 № 308 (виданого начальником УДАБІ у Чернігівській області на підставі наказу Держархбудінспекції від 08.09.2015 № 976 та відповідного звернення депутата районної ради) у присутності позивача проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм державних стандартів і правил на об'єкті: «Будівництво дачного будинку та господарської будівлі по АДРЕСА_1».

За результатами перевірки складено акт від 02.06.2016 № 308 згідно якого встановлено виконання будівельних робіт з будівництва дачного будинку більше 300 м кв. та господарської будівлі без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт по АДРЕСА_1.

02.06.2016 представником УДАБІ у Чернігівській області було складено протокол про адміністративне правопорушення та приписи від 02.06.2016 № 64 про усунення виявлених порушень з вимогою в термін до 02.12.2016 подати декларацію про початок будівельних робіт в УДАБІ Чернігівської обл. та від 02.06.2016 № 65 про зупинення будівельних робіт по будівництву дачного будинку та господарської будівлі по АДРЕСА_1.

Постановою від 07.06.2016 № 39 УДАБІ Чернігівської області накладено на позивача штраф в розмірі 6800,00 грн.

Вважаючи оскаржувані приписи та постанову протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Статтею 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

Відповідно до п. 7, п. 8, та п. 16 Порядку № 553 та ч. 3 ст. 41 Закону №3038 передбачено право відповідача проводити перевірки суб'єктів господарювання, за результатами яких складати акти, виносити обов'язкові до виконання приписи, розглядати відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладати штрафи.

Згідно з п. 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 «Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Відповідно до Постанови №244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності за результатами перевірки складається протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з пунктом 11 Порядку № 553 посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов, зокрема, постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ч. 4 ст. 26 Закону № 3038-VI встановлено, що право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відповідно до пункту 7 Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.04.2011 № 557, під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) категорія складності таких об'єктів визначається, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, зазначеними у статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно з Настановою Національного стандарту України "Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва" ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013, до II категорії складності об'єктів будівництва відносяться об'єкти за класом наслідків (відповідальності) будинків, будівель, споруд, лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури СС 1, тобто ті, які можуть завдати небезпеку, зокрема, для здоров'я і життя людей, що постійно перебувають на них, кількістю 0-50 осіб (Таблиця А.1).

Позивачем не надано документ, що засвідчує право власності (користування) відповідною земельною ділянкою, відсутня проектна документація.

Рішення Команської сільської ради Новгород-Сіверського району Чернігівської області від 29.09.2009 (28 сесія 5 скликання) та рішення виконавчого комітету Команської сільської ради Новгород-Сіверського району Чернігівської області від 24.12.2009 № 44, свідчать, що на момент проведення перевірки, позивачем виконувалися будівельні роботи з будівництва дачного будинку та господарської будівлі за вищевказаною адресою.

Згідно з ч. 5 ст. 26 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI, проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно ч.1 та ч.2 ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до ч. 1, 7, 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Форма декларації про початок виконання будівельних робіт, порядок її подання та реєстрації, форма повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно п. 9 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. №466, замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до Інспекції два примірники декларації за формою згідно з додатком 2.

Замовник згідно із законом відповідає за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації.

Інспекція протягом п'яти робочих днів з дня надходження до неї декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та вносить їх до єдиного реєстру.

Згідно ч. 4 вказаної статті, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю повертають декларацію про початок виконання будівельних робіт замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.

Відповідно до положень ч.2 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038, зазначені у ч.1 ст.34 цього Закону документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Як встановлено, будівництво об'єкта містобудування позивач здійснює без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт і на момент проведення перевірки будівництво вказаного об'єкта було незавершене.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року № 45 затверджено Порядок розроблення проектної документації на будівництво об'єктів. Відповідно до пункту 7 зазначеного Порядку проектувальник і замовник визначають клас наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва та категорію його складності (архітектурної та технічної), на підставі яких встановлюють кількість стадій проектування. Клас наслідків (відповідальності) та категорія складності об'єкта будівництва визначаються згідно з державними будівельними нормами і стандартами та відповідно до законодавства.

Пункти 2, 3 Порядку №557 кореспондуються із статтею 32 Закону та пунктом 7 Порядку №45, де визначається, що віднесення об'єктів будівництва до відповідної категорії складності здійснюється проектувальником і замовником відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) об'єкта такого будівництва.

При цьому, згідно п. 7 Порядку №557 під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) категорія складності таких об'єктів визначається посадовими особами Держархбудінспекції та ії територіальних органів, а в разі необхідності - шляхом проведення експертизи експертною організацією чи експертом, має відповідний сертифікат.

Таким чином, під час здійснення перевірки посадовими особами відповідача було правомірно визначено категорію складності об'єкту перевірки.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Апелянт посилається на те, що виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт є правопорушенням що має разовий характер.

Триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов'язків.

Також, триваючими визнаються правопорушення, які, розпочавшись з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов'язків. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія чи бездіяльність, коли винна особа або не виконує конкретний покладений на неї обов'язок, або виконує його не повністю або неналежним чином.

Тобто, триваючим правопорушеннями, за яке передбачено накладення адміністративного стягнення є проступок, пов'язаний з тривалим, безперервним невиконанням обов'язку, передбаченого певною правовою нормою, який припиняється або виконанням установленого обов'язку, або притягненням винної особи до відповідальності.

Позивачем виконувалися будівельні роботи без отримання належного дозволу на їх виконання, тому колегія суддів приходить до висновку, що виявлене у ході перевірки позивача правопорушення є триваючим, а тому строк притягнення за його вчинення відраховується з моменту виявлення факту вчинення такого правопорушення із застосуванням положень законодавства, чинного на той момент.

Аналогічна правова позиція викладено в ухвалі ВАСУ від 17.04.2014 у справі №К/800/11635/14.

Колегія суддів прийшла до висновку, що вищенаведене в сукупності свідчить про відсутність підстав для скасування прийнятих рішень відповідачем.

Таким чином, перевіривши мотивування судового рішення та доводи апеляційної скарги, відповідно до вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду, врахувавши ст. 8 КАС України, відповідно до якої суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги та апелянта спростовуються висновками суду першої інстанції, матеріалами справи та не відповідають вимогам чинного законодавства, через що рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 8, 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, п. 2, 3, 4, 5, 6, 9 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20.05.2013 року № 7 колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 08.09.2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернігівській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанови і приписів - залишити без задоволення.

Постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 08.09.2016 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів, з дня складання в повному обсязі, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

А. Г. Степанюк

Повний текст ухвали виготовлено 08.11.0216 року.

Головуючий суддя Кузьменко В. В.

Судді: Степанюк А.Г.

Василенко Я.М.