Справа № 826/15947/16
Суддя: Данилишин В.М.
Дата ухвалення: 2016-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у вжитті заходів забезпечення адміністративного позову

14 листопада 2016 року м. Київ № 826/15947/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Данилишина В.М., при секретарі судових засідань Стеценко А.В., за участю представників сторін, без участі третьої особи (її представника), розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання законного представника приватного підприємства "Родина" про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.

На підставі ч.ч. 3, 7 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у судовому засіданні 14 листопада 2016 року проголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

Всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заявлене клопотання, об'єктивно оцінивши наявні у матеріалах справи докази, які мають юридичне значення для його розгляду та вирішення, суд -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (також далі - суд) надійшов позов приватного підприємства "Родина" (далі - позивач) до державного реєстратора управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у місті Києві Хиби Анни Володимирівни (далі - відповідач) про:

- визнання протиправними дій відповідача по винесенню рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 29481486 від 29 квітня 2016 року 14:38:08, та по внесенню до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про право власності: 14384322 щодо права власності на об'єкт нерухомого майна - групу нежитлових приміщень №132, загальною площею 199,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 (об'єкт нерухомості);

- визнання протиправним та скасування рішення відповідача про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 29481486 від 29 квітня 2016 року 14:38:08, щодо державної реєстрації права власності на об'єкт нерухомості за ОСОБА_3 (далі - оскаржуване рішення).

Відповідною ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі №826/15947/16 (далі - справа), яку призначено до розгляду у судовому засіданні, а також залучено ОСОБА_3 (далі - третя особа) до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

Одночасно із позовом законним представником позивача заявлено письмове клопотання про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема Міністерству юстиції України та його територіальним органам, нотаріусам та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження та інше) щодо об'єкта нерухомості (далі - заявлене клопотання).

На обґрунтування заявленого клопотання представником позивача зазначено, зокрема, що на даний момент в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно внесено запис про право власності на об'єкт нерухомого майна за особою, яка зареєструвала право власності на підставі підроблених документів. При цьому, за час розгляду справи незаконний власник може розпорядитись нерухомим майном, що дасть можливість відчужити нерухоме майно до прийняття рішення у справі або зареєструвати додаткові обмеження щодо цього майна. У разі вчинення таких дій третіми особами захист прав власності позивача буде значно утрудненим або стане неможливим.

Присутні у судовому засіданні 14 листопада 2016 року представник позивача підтримав заявлене клопотання та просив задовольнити його, представник відповідача заперечував проти заявленого клопотання та просив відмовити у його задоволенні.

Представник третьої особи у судове засідання 14 листопада 2016 року не прибув, хоча про дату, час та місце судового розгляду справи третя особа повідомлена належним чином, заява про розгляд справи за відсутності її представника до суду не надійшла.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 117, ч.ч. 1, 3 ст. 118 КАС України, суд за клопотанням позивача або з власної ініціативи може постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

Клопотання про забезпечення адміністративного позову розглядається не пізніше наступного дня після його одержання й у разі обґрунтованості та терміновості вирішується ухвалою негайно без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Питання про забезпечення адміністративного позову, крім випадків, встановлених ч. 1 цієї статті, вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові таких питань.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Розглядаючи та вирішуючи заявлене клопотання, суд зазначає, що вжиття заходів забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може ускладнити або призвести до неможливості виконання судового рішення.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до прийняття у справі судового рішення по суті заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому постанови суду, якщо її буде прийнято на користь позивача.

У вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову суд повинен здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності їх вжиття з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв'язку між конкретним заходом забезпечення позову та його предметом; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду у разі невжиття заходів забезпечення позову; запобігання порушенню охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу, у разі вжиття заходів забезпечення позову.

Однак, у ході розгляду заявленого клопотання судом не виявлено існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам та інтересам позивача до прийняття у справі судового рішення, або унеможливили б захист таких прав та інтересів без вжиття заходів забезпечення позову, або ускладнювали б відновлення таких прав та інтересів при виконанні судового рішення у межах заявлених позовних вимог.

При цьому, наявність очевидних ознак протиправності оскаржуваного рішення може бути виявлена судом тільки на підставі з'ясування фактичних обставин справи, а також оцінки належності, допустимості та достовірності як кожного доказу окремо, так і достатності та взаємного зв'язку наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності.

Таким чином, перевіривши зазначені у заявленому клопотанні доводи на предмет їх відповідності вище викладеним нормам та з'ясованим судом обставинам, вислухавши думку присутніх у судовому засіданні представників сторін, а також оцінивши докази, які уже містяться у матеріалах справи, суд прийшов до висновку про необґрунтованість заявленого клопотання та, як наслідок, про відсутність підстав для його задоволення, оскільки за відсутності, станом на час розгляду заявленого клопотання, очевидних ознак протиправності оскаржуваного рішення, заборона органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо об'єкта нерухомості є фактично прийняттям судового рішення без розгляду справи по суті, що не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 117, 118, 122, 160, 165 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання законного представника приватного підприємства "Родина" про вжиття заходів забезпечення позову в адміністративній справі №826/15947/16.

Копії ухвали у повному обсязі направити сторонам та третій особі (вручити їх уповноваженим представникам), роз'яснивши, що ухвала може бути оскаржена. Оскарження ухвали не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Згідно зі ст.ст. 185, 186 КАС України, ухвала може бути оскаржена повністю або частково шляхом подання до Київського апеляційного адміністративного суду через Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Київського апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до ст. 254 КАС України, ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя В.М. Данилишин

Ухвала у повному обсязі складена 15 листопада 2016 року