Справа № 810/1630/16
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2016-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

09 листопада 2016 року №810/1630/16

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Сакевич Ж.В., розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Бориспільської районної державної адміністрації Київської області , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Управління Держгеокадастру у Бориспільському районі, Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, Садівниче товариство "Злагода", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Громадська організація "Садівницьке товариство "Любава" про визнання протиправним та скасування розпорядження,

за участю:

позивача: ОСОБА_1

представника відповідача: не з'явився

представника третьої особи: Терещенко Ю.Г., довіреність №5 від 28.04.2016

представника третьої особи: Мат'єва Л.Г.

представника третьої особи: Синяченко В.П.

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Бориспільської районної державної адміністрації Київської області про визнання протиправним та скасування розпорядження Бориспільської районної державної адміністрації Київської області №579 від 28.04.2007.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.06.2016 відкрито провадження в адміністративній справі №810/1630/16, закінчено підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.06.2016 залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Управління Держгеокадастру у Бориспільському районі, Дарницьку районну в місті Києві державну адміністрацію, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Громадську організацію "Садівницьке товариство "Любава"

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.09.2016 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Садівниче товариство "Злагода".

В судовому засіданні по справі 09.11.2016 представниками третіх осіб - ГО "СТ "Злагода", Управління Держгеокадастру у Бориспільському районі Київської області подані письмові пояснення та письмові заперечення. Також представником Бориспільської районної державної адміністрації Київської області 09.11.2016 через канцелярію суду подані письмові заперечення проти позову.

У вказаних запереченнях треті особи та відповідач зазначили, що оскаржуваний у межах спірних правовідносин акт є ненормативним актом, що застосовується одноразово і який після реалізації вичерпав свою дію фактом його виконання, відповідно його скасування не породжує наслідків для власника земельної ділянки, оскільки у такої особи виникло право власності на земельну ділянку і це право ґрунтується на правовстановлюючих документах.

Враховуючи наведене, позов, предметом якого є спірне рішення районної державної адміністрації, не повинен розглядатися в порядку адміністративного судочинства, оскільки обраний позивачем спосіб захисту порушених прав не забезпечує їх реального захисту, а сам спір є спором про право.

Таким чином відповідач та треті особи - ГО "СТ "Злагода", Управління Держгеокадастру у Бориспільському районі Київської області зазначають, що зважаючи на те, що спір не є публічно-правовим, його необхідно вирішувати в порядку, передбаченому Цивільно процесуальним кодексом України, наявні всі підстави для закриття провадження у справі.

Треті особи подані заперечення та письмові пояснення щодо закриття провадження у справі у судовому засіданні підтримали та просили їх задовольнити.

Позивач у судовому засіданні 09.11.2016 проти закриття провадження у справі не заперечував.

Розглядаючи питання про закриття провадження по суті, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у справі «Zand v. Austria» від 12 жовтня 1978 року вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (…) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (…)». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 3 цього ж Кодексу справа адміністративної юрисдикції - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно з ч. 2 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності; спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби; спори між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень; спори, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів; спори за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, встановлених Конституцією та законами України; спори щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму.

З викладеного вбачається, що адміністративним є спір про оскарження рішення чи дій особи, які вона приймає або вчиняє як суб'єкт владних повноважень на виконання владних управлінських функцій.

Так, ОСОБА_1, звертаючись із позовом до Бориспільської районної державної адміністрації Київської області просить, суд визнати протиправним та скасувати розпорядження Бориспільської районної державної адміністрації Київської області №579 від 28.04.2007, яким надано дозвіл на складання технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право власності на земельні ділянки громадянам в садівницькому товаристві "Злагода" в межах Гнідинської сільської ради.

Як вбачається з додатку до розпорядження Бориспільської райдержадміністрації №579 від 28.04.2007 "Список громадян, членів садівницького товариства "Злагода", яким передаються земельні ділянки у власність для ведення садівництва на території Гнідинської сільської ради" вказаним розпорядженням відповідача надано дозвіл на складання технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право власності на земельні ділянки 285 громадянам, які є членами СТ "Злагода".

З матеріалів справи вбачається, що право власності 285 громадян, членів СТ "Злагода" на вказані земельні ділянки оформлене належним чином, а саме останніми отримано відповідні державні акти на право власності на належні їм земельні ділянки.

Конституційний Суд України в пункті 5 мотивувальної частини Рішення від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) зазначив, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До ненормативних належать акти, які передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію фактом їхнього виконання. У зв'язку з прийняттям цих рішень виникають правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, у тому числі отримання державного акта на право власності на земельну ділянку, укладення договору оренди землі.

Прийняте Бориспільською районною державною адміністрацією Київської області (як суб'єктом владних повноважень) розпорядження №579 від 28.04.2007 "Про надання дозволу на складання технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право власності на земельні ділянки громадянам в садівницькому товаристві "Злагода" в межах Гнідинської сільської ради" є ненормативним актом органу виконавчої влади, який вичерпав свою дію внаслідок його виконання. Скасування такого акта не породжує наслідків для власника земельної ділянки, оскільки захист порушеного права у разі набуття права власності на земельну ділянку фізичною особою має вирішуватися за нормами цивільного законодавства.

Враховуючи наведене, позов, предметом якого є рішення органу виконавчої влади щодо надання дозволу на складання технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право власності на земельні ділянки громадянам в садівницькому товаристві, тобто ненормативний акт, що застосовується одноразово і з прийняттям якого виникають правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, не може бути задоволений, оскільки таке рішення органу виконавчої влади вичерпало свою дію шляхом виконання. Його скасування не породжує наслідків для власника чи орендаря земельної ділянки, оскільки у таких осіб виникло право власності земельною ділянкою і це право ґрунтується на правовстановлюючих документах.

Таким чином, у разі прийняття органом виконавчої влади (як суб'єктом владних повноважень) ненормативного акта, що застосовується одноразово, який після реалізації вичерпує свою дію фактом його виконання і з прийняттям якого виникають правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів (зокрема, рішення надання дозволу на складання технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право власності на земельні ділянки громадянам в садівницькому товаристві, про передачу земельних ділянок у власність, укладання договору оренди), позов, предметом якого є спірне рішення органу виконавчої влади, не повинен розглядатися, оскільки обраний позивачем спосіб захисту порушених прав не забезпечує їх реального захисту.

Така правова позиція відповідає висновку, висловленому колегією суддів Судової палати в адміністративних справах і Судової палати у господарських справах Верховного Суду України у постанові від 6 жовтня 2015 року (справа №21-1306а15), який, в силу ст. 244-2 КАС України є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Також, Верховний Суд України неодноразово звертав увагу, що у разі прийняття суб'єктом владних повноважень рішення про передачу земельних ділянок у користування чи власність (тобто ненормативного акта, який вичерпує свою дію після його реалізації), подальше оспорювання правомірності набуття фізичною чи юридичною особою спірної земельної ділянки має вирішуватися у порядку цивільної (господарської) юрисдикції, оскільки виникає спір про цивільне право (постанови від 11.11.2014 № 21-493а14, від 09.12.2014 №21-308а14).

Таким чином суд зазначає, що оскаржуваний у межах спірних правовідносин акт (розпорядження Бориспільської районної державної адміністрації Київської області №579 від 28.04.2007) є ненормативним актом, що застосовується одноразово, і який після реалізації вичерпав свою дію фактом його виконання, відповідно його скасування не породжує наслідків для власника земельної ділянки, оскільки у такої особи виникло право власності на земельну ділянку і це право ґрунтується на правовстановлюючих документах.

Враховуючи наведене, суд вважає що позов, предметом якого є спірне рішення органу місцевого самоврядування, не повинен розглядатися в порядку адміністративного судочинства, оскільки обраний позивачем спосіб захисту порушених прав не забезпечує їх реального захисту, а сам спір є спором про цивільне право.

Також суд зазначає, що визнання протиправним та скасування спірного розпорядження Бориспільської РДА не призведе до поновлення права ОСОБА_1, оскільки поновлення її порушеного права можливе лише шляхом припинення права власності на земельні ділянки, які накладаються на земельну ділянку позивача.

Крім того, відповідно до вимог статті 140 Земельного кодексу України скасування рішення, яким було надано дозвіл на відведення земельної ділянки у власність або ж рішення про передачу земельної ділянки у власність не є підставою для припинення права власності на земельну ділянку.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 157 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Зважаючи на те, що вирішуваний спір не є публічно-правовим, натомість його належить розглядати у порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України, суд дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі.

За приписами частини 2 статті 157 КАС України, якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз'яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

Беручи до уваги наведену норму, суд роз'яснює позивачу, що вона вправі звернутися з позовом до місцевого загального суду в порядку цивільного судочинства.

В судовому засіданні по справі 09.11.2016 проголошено вступну та резолютивну частини ухвали, повний текст ухвали виготовлено та підписано 10.11.2016.

Керуючись статтями 157, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Бориспільської районної державної адміністрації Київської області про визнання протиправним та скасування розпорядження Бориспільської районної державної адміністрації Київської області №579 від 28.04.2007 - закрити.

2. Копію ухвали видати (надіслати) особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня її проголошення, а в разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Кушнова А.О.