Справа № 800/598/16
Суддя: Швед Е.Ю.
Дата ухвалення: 2016-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

11 листопада 2016 року м. Київ справа № 800/598/16

Суддя Вищого адміністративного суду України Швед Е.Ю., перевіривши на предмет відповідності вимогам чинного законодавства матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Президента України Порошенка Петра Олексійовича, Уповноваженого Президента України з прав людей з інвалідністю ОСОБА_3, Державної служби України з питань праці про зобов'язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом до Президента України Порошенка П.О., Уповноваженого Президента України з прав людей з інвалідністю ОСОБА_3, Державної служби України з питань праці про зобов'язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди, в якому просила:

- зобов'язати Президента України Порошенка П.О., на виконання гарантій статей 3, 43, 102 Конституції України, статті 5-1 КЗпП України та статті 17 Цивільного кодексу України, та згідно зі статтею 106 Конституції України видати розпорядження про поновлення її на роботі в Херсонській обласній клінічній лікарні після незаконного звільнення з роботи та про виплату їй Херсонською обласною клінічною лікарнею коштів за час вимушеного прогулу;

- зобов'язати Уповноваженого Президента України з прав людей з інвалідністю ОСОБА_3, у відповідності до Указу Президента України № 902 від 01.12.2014 року «Про Уповноваженого Президента України з прав людей з інвалідністю», ратифікованої в Україні Конвенції ООН по правам інвалідів, ЗУ «Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні, ЗУ «Про охорону праці» та інших законодавчих актів, забезпечити їй реальний захист і інших її трудових прав, як працівникові-інваліду, порушених під час роботи в Херсонській обласній клінічній лікарні;

- зобов'язати Державну службу України з питань праці (Держпраці України), утриматися від подальшого поширення інформації про нібито неможливість в межах чинного в Україні законодавства та в межах повноважень Державної служби України з питань праці (Держпраці України) здійснити захист її порушених трудових прав (а поширену відповідачем, Держпраці України, раніше про це інформацію у неодноразових відповідях їй та Уповноваженому Президента України з прав людей з інвалідністю В.М. Сушкевичу, спростувати в той спосіб, яким така інформація Держпраці України була поширена);

- стягнути з Державної служби України з питань праці (Держпраці України) на підставі статті 56 Конституції України та іншого законодавства на її користь кошти в сумі двісті тисяч гривень за завдану їй протиправними рішеннями, діями та бездіяльністю моральну шкоду (адже жодне порушене в Херсонській обласній клінічній лікарні трудове право, в т. ч. і як працівника-інваліда так і не було за стільки років захищеним ані самою Держпраці України, ані підконтрольною йому Херсонською ТДІП).

Перевіривши матеріали позовної заяви на предмет відповідності нормам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 106 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно з частиною четвертою статті 105 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти, з настанням яких суб'єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач, серед іншого, просить зобов'язати Президента України П.О.Порошенка видати розпорядження про поновлення її на роботі в Херсонській обласній клінічній лікарні.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач зазначає про порушення її прав з боку Уповноваженого Президента України з прав людей з інвалідністю ОСОБА_3, Державної служби України з питань праці, а також про звернення до Президента України Порошенка П.О. з відповідними скаргами на їх дії та з проханням захистити її порушене право.

При цьому, позивач не вказує в чому полягає порушення її особистого права, свободи та інтересу саме з боку Президента України, як безпосереднього суб'єкта правовідносин, в яких виник спір в контексті вимог зобов'язати Президента України Порошенка П.О. видати розпорядження про поновлення її на роботі в Херсонській обласній клінічній лікарні. Відсутнє також обґрунтування позовної заяви в частині вказаних вимог.

Отже, позивачу необхідно зазначити конкретні порушені права, як суб'єкта правовідносин, у яких виник спір, з боку Президента України.

Слід звернути увагу позивача на те, що захисту підлягає фактично порушене право особи у публічно-правових правовідносинах з відповідачем і саме при здійсненні ним чітко визначених чинним законодавством владних управлінських функцій.

Крім того, частиною четвертою статті 18 КАС України передбачено, що Вищому адміністративному суду України як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України визначені у статті 1711 КАС України.

Відповідно до частини першої вказаної статті її правила поширюються на розгляд адміністративних справ щодо: законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України; актів Вищої ради юстиції; дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції; рішень, дій чи бездіяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Частиною п'ятою статті 1711 КАС України встановлено, що Вищий адміністративний суд України за наслідками розгляду справи може:

1) визнати акт Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів незаконним повністю або в окремій його частині;

2) визнати дії чи бездіяльність Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів протиправними, зобов'язати Верховну Раду України, Президента України, Вищу раду юстиції, Вищу кваліфікаційну комісію суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію прокурорів вчинити певні дії;

3) застосувати інші наслідки протиправності таких рішень, дій чи бездіяльності, визначені статтею 162 цього Кодексу.

Зазначені норми закону визначають вичерпний перелік спорів, віднесених до повноважень Вищого адміністративного суду України як суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, до предметної підсудності Вищого адміністративного суду України як суду першої інстанції віднесені лише справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів і цей суд, як суд першої інстанції, не наділено повноваженнями щодо розгляду інших категорій справ, інших позовних вимог за участю інших відповідачів, ніж зазначених в цих статтях.

Отже, позивачу необхідно привести позовні вимоги у відповідність до статей 105, 106 КАС України, з урахуванням положень статті 1711 КАС України, вказавши належного відповідача, вимоги до нього та їх обґрунтування.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

В порушення вказаної норми позивачем не надано документу про сплату судового збору або доказ того, що його не належить сплачувати.

При цьому, посилання позивача на пункт 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якої судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду, як на підставу звільнення від сплати судового збору, є помилковим з огляду на те, що подана позивачем позовна заява містить вимоги, які не охоплюються вказаною нормою, зокрема вимоги до Президента України про зобов'язання вчинити певні дії.

Отже, позивачу необхідно надати суду документ про сплату судового збору в розмірі, встановленому законом, або доказ того, що його не належить сплачувати.

Відповідно до частини першої статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху з наданням строку, достатнього для усунення недоліків.

Роз'яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява буде повернута з підстав, передбачених пунктом 1 частини третьої статті 108 КАС України.

Керуючись статтями 106, 108, 1711 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України Порошенка Петра Олексійовича, Уповноваженого Президента України з прав людей з інвалідністю ОСОБА_3, Державної служби України з питань праці про зобов'язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди залишити без руху.

Встановити позивачу ОСОБА_1 строк 15 днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

Попередити позивача, що в разі неусунення недоліків позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути переглянута Верховним Судом України в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Суддя: Е.Ю. Швед