Справа № 711/7614/16-а
Суддя: Дунаєв С. О.
Дата ухвалення: 2016-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №711/7614/16-а

Номер провадження 2-а/711/244/16

11 жовтня 2016 року

Придніпровський районний суд міста Черкаси у складі:

головуючий суддя: Дунаєв С.О.

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кіровоградської митниці Державної фіскальної служби України про визнання незаконною та скасування постанови про накладення штрафу за порушення митних правил,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за порушення митних правил. В обґрунтування позову зазначив, що відповідачем неправомірно притягнуто його до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.3 ст.470 Митного кодексу України (далі - МК), оскільки розгляд справи відбувся без участі особи, яка притягалась до відповідальності, а стягнення було накладене поза межами строків, передбачених ст.467 МК.

Відповідач надав суду заперечення, в яких зазначено, що розгляд справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності відбувався у суворій відповідності із вимогами закону. Окремо зазначено, що розгляд справи відбувався у відсутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки позивач неодноразово ухилявся від явки до Кіровоградської митниці ДФС, внаслідок чого розгляд справи переносився шість разів. Враховуючи, що позивачем було вчинено правопорушення, яке за своїм характером є триваючим, то строк накладення на позивача стягнення не пропущений, оскільки правопорушення виявлено 09.05.20216р., а стягнення накладене 16.08.2016р.. Тож відповідач просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

В судове засідання особи, які беруть участь у справі, не з'явилися, проте надали клопотання про розгляд справи у їх відсутність. На підставі ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) справа розглядається в порядку письмового провадження.

Дослідивши надані сторонами письмові докази, судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

22.01.2016р. через зону митного контролю «зелений коридор» в нукті пропуску «Маяки-Удобне-Паланка» Одеської митниці ДФС ОСОБА_1 на митну територію України в митному режимі «транзит» з метою особистого користування ввезено автомобіль «BMW 525» (кузов НОМЕР_1), що має литовський реєстраційний номер НОМЕР_2.

Даний автомобіль за межі митної території України ОСОБА_1 в установлений законодавством десятиденний строк вивезено не було.

09.05.2016р. зазначений автомобіль був затриманий на 248км автодороги «Київ-Знам'янка» в момент його використання ОСОБА_1. Затримання відбулося у зв'язку із тим, що автомобіль знаходився на митній території України з порушенням митного законодавства про що було повідомлено Кіровоградську митницю ДФС.

13.05.2016р. інспектором Кіровоградської митниці ДФС складено протокол про порушення митних правил №58/90100/16 за ч.3 ст.470 МК, а 16 серпня 2016 року винесена постанова, згідно якої позивач визнаний винним у вчиненні порушення митних правил, передбачених ч.3 ст.470 МК, та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500грн.

Зазначені обставини справи підтверджуються наданими суду матеріалами справи про порушення митних правил /а.с.59-123/ та не заперечуються сторонами, а тому на підставі ч.3 ст.72 КАС суд вважає їх доведеними.

Вважаючи вказану постанову протиправною, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС , у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суду перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несправедливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частинами 1, 2 статті 71 КАС визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, установлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Засади державної митної справи, зокрема, правовий статус органів доходів і зборів, митна територія та митний кордон України, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, митні режими та умови їх застосування, заборони та/або обмеження щодо ввезення в Україну, вивезення з України та переміщення через територію України транзитом окремих видів товарів, умови та порядок справляння митних платежів, митні пільги, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Відповідно до ст.366 МК громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю за двоканальною системою. Канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Громадяни, які проходять (проїжджають) через «зелений коридор», звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов'язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Відповідно до ст.318 МК митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Товари, транспортні засоби комерційного призначення перебувають під митним контролем з моменту його початку і до закінчення згідно із заявленим митним режимом (ст.321 МК).

Відповідно до ст.90 МК транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 95 МК строк транзитного перевезення для автомобільного транспорту становить 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Водночас, відповідно до ч.1 ст.458 МК, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред'явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Частиною третьою статті 470 МК визначено, що перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митних або інших документів на ці товари більше ніж на десять діб, а так само втрата цих товарів, транспортних засобів, документів чи видача їх без дозволу органу доходів і зборів тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Позивачем не заперечується той факт, що він не вивіз своєчасно транспортний засіб «BMW 525» (кузов НОМЕР_1), з митної території України. При цьому позивач посилається на те, що такі дії були пов'язані із виходом з ладу цього автомобілю.

Відповідно до ст.192 МК, якщо під час перевезення товарів транспортний засіб внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили не зміг прибути до органу доходів і зборів призначення, допускається вивантаження товарів в іншому місці. При цьому перевізник зобов'язаний, зокрема, терміново повідомити найближчий орган доходів і зборів про обставини події, місцезнаходження товарів і транспортного засобу.

Таким чином, в разі належного інформування органи доходів і зборів про вказані обставини, строк дії таких обставин не зараховується до термінів транзиту.

Частиною першою статті 460 МК визначено обставини, настання яких не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої цим Кодексом, а саме: вчинення порушень митних правил, передбачених статтею 470 МК України, внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами, а також допущення у митній декларації помилок, які не призвели до неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру, до незабезпечення дотримання заходів тарифного та/або нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, якщо такі помилки не допускаються систематично (стаття 268 цього Кодексу).

Разом з тим, як наголошувалось вище, про такі обставини позивач був зобов'язаний терміново повідомити найближчий орган доходів і зборів, що ним зроблено не було. Отже судом фактично не встановлено правових підстав для звільнення позивача від відповідальності за порушення строків, передбачених ст.95 МК.

Стосовно порядку розгляду справи, то суд зауважує, що відповідно до ч.1 ст.526 МК справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Частиною четвертою статті 526 МК передбачено, що справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи. Системний аналіз ч.4 ст.526 МК в контексті положень ст.ст.486, 495, 498, 525 МК свідчить, що відкладення розгляду справи про митне правопорушення допускається на підставі обґрунтованого клопотання особи, яка притягується до відповідальності, у зв'язку із наявністю поважних причин, які обумовлюють неможливість прийняття такою особою участі у розгляді питання про притягнення її до відповідальності.

Матеріалами справи №58/90100/16 про порушення митних правил підтверджується, що позивач неодноразово повідомлявся про дату і місце розгляду справи, але розгляду не відбулося через неявку позивача. Так розгляд справи призначався на 27.05.2016р., 07.06.2016р., 20.06.2016р., 07.07.2016р., 21.07.2016р., про що повідомлявся позивач, що підтверджується відповідними листами та поштовими повідомленнями /а.с.73-74, 104-105, 106-109, 110-111, 112-113, 117-118/. Причиною відкладення розгляд справи були клопотання позивача /а.с.97-98, 102-103, 115-116, 120-121/. Натомість, зазначені в клопотаннях позивача причини для відкладення розгляду справи не підтверджувались жодним доказом. Про час і місце розгляду справи, що відбулося 16.08.2016р. позивач був також завчасно повідомлений, що належним чином підтверджується /а.с.117-118/, і заявив клопотання про відкладення розгляду справи /а.с.120-121/. Зазначена в клопотанні причина (перебування у відрядженні з 20.07.2016р. по 18.08.2016р. в м. Косів Івано-Франківської області) також не обґрунтована та не підтверджена належним чином. За таких обставин, відповідачем не порушено вимог закону щодо розгляду справи у відсутність позивача, оскільки позивачеві були створені всі умови для реалізації ним свого права на особисту участь під час розгляду справи про порушення митних правил, але він не використав таке право.

Щодо тверджень позивача про пропуск строку накладення адміністративного стягнення суд зауважує наступне. Згідно ч.1 ст.467 МК якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Тож визначальним фактором для визначення строку накладення на позивача стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого ч.3 ст.470 МК, є визначення того чи є зазначене правопорушення триваючим. Відповідно до диспозиції ч.3 ст.470 МК правопорушенням є перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митних або інших документів на ці товари більше ніж на десять діб, а так само втрата цих товарів, транспортних засобів, документів чи видача їх без дозволу органу доходів і зборів. Аналіз зазначеної норми свідчить, що порушення вважається закінченим з моменту спливу строку, передбаченого ст.95 МК. Натомість, після спливу зазначеного строку особа, на яку покладається відповідальність за його дотримання, не звільняється від обов'язку в подальшому доставити такі об'єкти до органів доходів і зборів України. Отже з моменту настання прострочення і до виконання свого обов'язку така особа порушує, визначений нормами Законів України порядок митного транзиту, а відтак кожного дня до вивезення товару з митного транзиту перебуває у непереривному стані порушення, встановленого в України правопорядку.

За таких обставин таке правопорушення є триваючим і строк накладення стягнення на винних у його вчиненні осіб залежить від дати його виявлення. Згідно матеріалів справи допущене позивачем правопорушення було виявлене 09.05.2016р.. Таким чином, шестимісячний строк накладення стягнення має відраховуватись саме з 09.05.2016р. і спливає 09.11.2016р.. Таким чином відповідачем не пропущені строки накладення на позивача адміністративного стягнення.

Отже, в ході розгляду справи встановлено, що позивач, в порушення вимог ст.95 МК, більше ніж на десять діб перевищив строк доставки транспортного засобу, який згідно ст.321 МК, перебуває під митним контролем та митне оформленням якого не закінчене, про будь-які обставини, які цьому перешкодили, митницю не повідомив, чим скоїв правопорушення, передбачене ч.3 ст.470 МК, внаслідок чого його було притягнуто до адміністративної відповідальності оскаржуваною постановою, яка винесена уповноваженою особою (ст.522, 523 МК), у встановлені строки, з дотриманням вимог територіальної підвідомчості (ст.524 МК) та відповідно до положень ст.526 МК.

За таких обставин позовні вимоги не підлягають задоволенню.

На підставі ст.94 КАС понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.2, 6, 9, 71, 94, 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити повністю.

Постанову у справі про порушення митних правил №58/90100/16, винесену 16.08.2016р. заступником начальника Кіровоградської митниці Державної фіскальної служби України Царенком М.М., про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.3 ст.470 Митного кодексу України та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 (вісім тисяч п'ятсот) гривень залишити без змін.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Придніпровський районний суд міста Черкаси. Апеляційна скарга на постанову подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя: С.О. Дунаєв