Справа № 804/7607/16
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2016-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

804/7607/16

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

10 листопада 2016 р. Справа № 804/7607/16

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В., перевіривши матеріали адміністративного позову Нікопольського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Дніпропетровської області до Публічного акціонерного товариства «Нікопольський південно-трубний завод» про стягнення заборгованості в сумі 1263857,25 грн.,-

в с т а н о в и в:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Нікопольського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Дніпропетровської області до Публічного акціонерного товариства «Нікопольський південно-трубний завод» про стягнення заборгованості в сумі 1263857,25 грн.

Вивчивши подані позовні матеріали, суд дійшов висновку, що адміністративний позов подано з порушенням вимог, встановлених статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України), і підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Порядок обчислення та справляння судового збору визначений Законом України "Про судовий збір".

01 вересня 2015 року набрав законної сили Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22.05.2015 № 484/VIII, згідно з яким внесено зміни до Закону України "Про судовий збір", в тому числі щодо ставок судового збору.

У відповідності до п.п. 1) п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір"(зі змінами, внесеними Законом України № 484-VІІI від 22.05.2015, які набрали законної сили з 01.09.2015) ставка судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру, який поданий юридичною особою, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Предметом позову є вимоги позивача про стягнення заборгованості в сумі 1263857,25 грн, отже, позивачем заявлена вимога майнового характеру.

Таким чином, за подання адміністративного позову позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру в розмірі 18 957,86 грн.

Позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке обгрунтоване відсутністю коштів на витрати, пов’язані зі сплатою судового збору.

Суд вважає, що клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Суд відзначає, що статтею 129 Конституції України як однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, а тому самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та з відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Відповідно до ч.1 ст. 88 КАС України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У розумінні приписів указаної норми відстрочення або розстрочення сплати судового збору позивачу, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин та підтвердження їх належними доказами.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення позивача від сплати судового збору.

Крім того, до клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачем не надано жодних доказів, на підтвердження обставин, зазначених у клопотанні, у зв’язку з чим у суду відсутні підстави для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору. Також, підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні, оскільки майновий стан сторони не є тотожним відсутності кошторисних призначень суб'єкта владних повноважень, адже держава в особі Кабінета Міністрів України взяла на себе обов’язок забезпечити фінансування державних органів, яких позбавили пільг щодо сплати судового збору.

Відповідно до ст.122 КАС України за загальним правилом адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі.

Згідно зі статтею 108 КАС України позовна заява, яка подана без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, залишається без руху, про що суд повідомляє позивача.

Керуючись ст. ст. 106, 108, 122, 160, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання Нікопольського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Дніпропетровської області про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Адміністративний позов Нікопольського об'єднаного управління Пенсійного фонду України Дніпропетровської області до Публічного акціонерного товариства «Нікопольський південно-трубний завод» про стягнення заборгованості в сумі 1 263 857,25 грн. залишити без руху.

Надати позивачу строк до 25 листопада 2016 року для усунення недоліків шляхом надання до суду оригіналу документа про сплату судового збору за подання адміністративного позову в розмірі 18 957,86 грн.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя О.В.Царікова