Справа № 308/14681/15-а
Суддя: Сарай А. І.
Дата ухвалення: 2016-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.11.2016 р. Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі

головуючої судді Сарай А.І.

при секретарі Секереш О.В.

з участю представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгород адміністративну справу за позовом ОСОБА_2, в інтересах якої діє ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про визнання незаконною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2, в інтересах якої діє ОСОБА_3 звернулася в суд з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про визнання незаконною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення.

В позові зазначає, що 20.11.2015 р. Управлінням державної-архітектурно будівельної інспекції у Закарпатській області винесено постанову № 318/1007 про накладення адміністративного стягнення. Даною постановою головний інспектор будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ України у Закарпатській області ОСОБА_4 розглянувши матеріали справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення з додатками від 12.11.2015 р., акт перевірки від 12.11.2015 р. № 398/1007 та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12.11.2015 р. № 299-П/1007 постановив притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ознаками правопорушення, передбаченого ч. 8 ст. 96 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

Зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що ОСОБА_2 самочинно проводить будівельні роботи по будівництву багатоквартирного житлового будинку на власній земельній ділянці в м. Ужгород по вул. Фединця, 11, без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 2 ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і п. 2 Постанови КМ України № 466 від 13.04.2011 р. «Про деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт». З моменту скасування декларації, будівельні роботи на обєкті проводилися без розробленої проектної документації та відповідно без експертизи проекту будівництва в частині міцності, надійності та довговічності обєкта будівництва, чим порушено вимоги ч. 5 ст. 26, ч. 4 ст. 31 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та ч. 1 ст. 9 ЗУ «Про архітектурну діяльність».

З даною постановою ОСОБА_2 повністю не згідна і вважає, що вона є незаконною, оскільки в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, який кваліфікується ч. 8 ст. 96 КУпАП, відтак накладення на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн. є безпідставним.

10.08.2012 р. Інспекцією ДАБІ у Закарпатській області зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт за № ЗК 6 «Будівництво багатоквартирного житлового будинку» за адресою м. Ужгород, вул. Фединця, 11, замовником якої є ОСОБА_2

В подальшому, ОСОБА_2 розпочала будівельні роботи по будівництву багатоквартирного житлового будинку за адресою м. Ужгород, вул. Фединця, 11.

Однак, актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області від 06.02.2015 р. встановлено недостовірність відомостей, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2012 р., який згідно ч. 2 ст. 39-1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» на їхню думку є підставою вважати будівельні роботи за адресою м. Ужгород, вул. Фединця, 11 самочинним будівництвом.

09.02.2015 р. начальником Управління ДАБІ України в Закарпатській області прийнято наказ за № 3-СК «Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт», яким скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2012 р. за № ЗК 6 «Будівництво багатоквартирного житлового будинку» за адресою м. Ужгород, вул. Фединця, 11, замовником якої є ОСОБА_2

Приймаючи оскаржуваний наказ, начальник Управління ДАБІ України у Закарпатській області виходив із того, що позивачем у декларації про початок будівельних робіт вказані недостовірні відомості в частині проведеної експертизи проекту будівництва.

Враховуючи вказані обставини, позивачка на законних підставах проводила будівельні роботи з 2012 року по 09.02.2015 р. Приймаючи оскаржувану постанову відповідачем не було надано жодних належним та допустимих доказів, які б підтвердили факт продовження будівництва ОСОБА_2 після скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Доказів, які б підтверджували факт вчинення будівництва та вину позивачки у вчиненні незаконних робіт у відповідача відсутні, що вказує не незаконність оскаржуваної постанови.

Оскаржувана постанова прийнята 20.11.2015 р., а отримана представником ОСОБА_2 виключно 09.12.2015 р., у звязку чим, позовна заява подана протягом десятиденного строку з моменту її отримання. А тому вважає, що строк звернення до суду пропущений з поважних причини та може бути поновлений судом.

Просить поновити пропущений з поважних причин строк для подання адміністративного позову, визнати незаконною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 318/1007 від 20.11.2015 р., якою Управлінням ДАБІ у Закарпатській області накладено на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн., за правопорушення, передбачене ч. 8 ст. 96 КУпАП, закрити справу за відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.

Представник позивачки ОСОБА_3 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав посилаючись на викладені в позовній заяві обставини і просить позов задовольнити, а провадження по справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення. Додатково пояснив, що відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 23.04.2015 р. позивачка відчужила земельну ділянку, розташовану в м. Ужгород, вул. Фединця, 11, та нею не здійснюється будівництво за вказаною адресою.

В судове засідання 04.11.2016 р. позивачка та її представник не зявилися, так як представник позивачки подав до суду письмову заяву в якій просить розглянути справу без їх участі на підставі наявних у матеріалах справи доказах, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_1 в судовому засіданні проти позовних вимог заперечила та пояснила, що матеріалами фотофіксації, долученими до протоколу про адміністративне правопорушення в якості додатків, яка була проведена під час перевірки та результати якої фактично оскаржуються позивачкою, підтверджується, що ОСОБА_2 проводилися будівельні роботи в м. Ужгород по вул. Фединця № 11, без документа, що надає право виконувати будівельні роботи. Декларацію про початок проведення будівельних робіт, на підставі якої здійснювалися будівельні роботи за вказаною адресою, управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції було скасовано та з лютого 2015 року ОСОБА_2 протягом тривалого часу здійснювалося фактично продовження будівництва вказаного обєкту. З приводу того, що земельна ділянка була продана іншій особі, про що було надано представником позивача відповідний витяг, однак там не передбачено відчуження недобудованого обєкту, який має місце фактично станом і на сьогодні. В таких випадках якщо відчужується земельна ділянка, то відчужується і незавершене будівництво, у звязку з цим забудовником по сьогоднішній момент є ОСОБА_2 Вважає поданий позов необґрунтованим, позивачкою не доведено, що нею не здійснювалися будівельні роботи протягом терміну з моменту скасування декларації про початок виконання будівельних робіт і проведеною перевіркою. Матеріалами фотофіксації підтверджується, що будівництво продовжувалося на момент проведення перевірки з моменту скасування декларації. У звязку з цим вважає, що перевірка була проведена у межах чинного законодавства, а тому просить у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до направлення начальника Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Закарпатській області за № 398/1007 від 11.11.2015 р. було направлено головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок ОСОБА_4 для здійснення позапланової перевірки на дотримання вимог містобудівного законодавства (порушення будівельних норм) по вул. Фединця, 11 в м. Ужгород на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 р. № 976 та абз. 8 п. 7 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р., звернення ТзОВ «Сократ-Свінг» вх. 1044/1007-1.12 від 20.10.2015 р.

12.11.2015 р. відповідачем було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва багатоквартирного житлового будинку (16 кв.) по вул. Фединця № 11 в м. Ужгороді Закарпатської області.

За результатами зазначеної перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок ОСОБА_4 складено акт № 398/1007 від 12.11.2015 р., яким встановлено, що ОСОБА_2 наказом Управління ДАБІ у Закарпатській області № 3-СК від 09.02.2015 р. було скасовано декларацію про початок виконання будівельних на «Будівництво багатоквартирного житлового будинку» від 10.08.2012 р. за № ЗК 6, тим самим враховуючи вимоги ч. 2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» позбавлено право на виконання будівельних робіт. На момент перевірки зафіксовано проведення будівельних робіт за відсутності зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п. 2 ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і п. 2 Постанови КМ України № 466 від 13.04.2011 р. «Про деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт». З моменту скасування декларації будівельні роботи на обєкті проводилися без розробленої проектної документації та відповідно без експертизи проекту будівництва в частині міцності, надійності та довговічності обєкта будівництва, чим порушено вимоги ч. 5 ст. 26, ч. 4 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

12.11.2015 р. за результатами вказаної перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок ОСОБА_4 відносно ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення в якому зазначено, що виявлено порушення: ОСОБА_2 самочинно проводить будівельні роботи по будівництву багатоквартирного житлового будинку на власній земельній ділянці в м. Ужгороді, вул. Фединця № 11 Закарпатської області, без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 2 ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і п. 2 Постанови КМ України № 466 від 13.04.2011 р. «Про деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт». З моменту скасування декларації будівельні роботи на обєкті проводилися без розробленої проектної документації та відповідно без експертизи проекту будівництва в частині міцності, надійності та довговічності обєкта будівництва, чим порушено вимоги ч. 5 ст. 26, ч. 4 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність». Відповідальність за встановлені правопорушення передбачено ч. 1 ст. 96, ч. 8 ст. 96 КУпАП.

За результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме: протоколу про адміністративне правопорушення з додатками від 12.11.2015 р., акту перевірки від 12.11.2015 р. № 398/1007, припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12.11.2015 р. № 299-П/1007, відповідачем 20.11.2015 р. винесено постанову № 318/1007 по справі про адміністративне правопорушення про притягнення позивачку ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ч. 8 ст. 96 КУпАП шляхом накладення на неї стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

Вважаючи зазначене рішення відповідача неправомірним, позивачка звернулася до суду з даним адміністративним позовом.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, КУпАП, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон № 3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі Постанова № 553).

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. ч. 1, 3, 4 ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. п. 7, 12, 13 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобовязана предявити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобовязані: у повному обсязі, обєктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із субєктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати субєкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням субєкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Субєкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

У пункті 1 ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Частиною 8 ст. 96 КУпАП передбачено, що адміністративна відповідальність настає за діяння, передбачені частиною шостою цієї статті, вчинені щодо обєктів III категорії складності, а саме виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо обєктів I категорії складності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобами фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 278 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що єдиною та необхідною підставою для притягнення органом архітектурно-будівельного контролю особи щодо якої проводилася перевірка до адміністративної відповідальності за порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил є одночасна сукупність наступних обставин: 1) факт вчинення такого правопорушення; 2) воно вчинене саме цією особою та з її вини.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що у матеріалах перевірки, зокрема акті від 12.11.2015 р. № 398/1007 та протоколі про адміністративне правопорушення від 12.11.2015 р., відсутні відомості про те, яким чином відповідачем було встановлено, що будівельні роботи по будівництву багатоквартирного житлового будинку в м. Ужгороді по вул. Фединця № 11 Закарпатської області виконувалися саме позивачкою ОСОБА_2

Більш того, відповідачем взагалі залишено поза увагою той факт, що земельна ділянка за вищевказаною адресою з 23.04.2015 р. не є власністю позивачки.

Як встановлено судом, 23.04.2015 р. між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 було укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_6, зареєстрований в реєстрі за № 343, за яким ОСОБА_2 продала ОСОБА_7 земельну ділянку загальною площею 0.05 га, цільове призначення якої: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), розташовану за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Фединця, 11.

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності власником в цілому земельної ділянки за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Фединця, 11, є ОСОБА_7, про що 23.04.2015 р. внесено відповідний запис про право власності.

Оцінивши зазначені обставини та докази у їх сукупності, відповідно до вимог ст. 86 КАС України, суд вважає, що відповідачем не було виконано покладених на нього, відповідно до ст. 245 КУпАП, завдань щодо здійснення своєчасного, всебічного, повного і обєктивного зясування обставин даної справи про адміністративне правопорушення, не підтверджено його складу (обєктивних ознак) і того, що саме позивачка є субєктом його вчинення.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Згідно ст. 6 КАС України кожному гарантується право на захист його прав, свобод та інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ст. 70 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Частиною 2 статті 71 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Доказів, які б спростовували доводи позивачки та її представника, відповідач суду не надав.

За таких обставин, суд вважає, що позов є обґрунтованим в частині визнання незаконною та скасування постанови головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Закарпатській області ОСОБА_4 по справі про адміністративне правопорушення № 318/1007 від 20.11.2015 р. про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 96 ч. 8 КУпАП, а тому у цій частині підлягає до задоволення.

Однак, у задоволенні позовних вимог в частині закриття судом провадження у справі слід відмовити, з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

В силу частин 1 та 2 ст. 162 КАС України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити адміністративний позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково. У разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про: 1) визнання протиправними рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, про поворот виконання цього рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення; 2) зобов'язання відповідача вчинити певні дії; 3) зобов'язання відповідача утриматися від вчинення певних дій; 4) стягнення з відповідача коштів; 5) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об'єднання громадян; 6) примусовий розпуск (ліквідацію) об'єднання громадян; 7) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України; 8) визнання наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень. Суд може прийняти іншу постанову, яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень. Суд за адміністративним позовом суб'єкта владних повноважень може прийняти іншу постанову у випадках, встановлених законом.

При цьому, суд зазначає, що у відповідності до ст.ст. 247, 284 КУпАП вирішення питання про закриття справи про адміністративне правопорушення належить до дискреційних повноважень того органу, яким було порушено таку справу, тобто у даному випадку до компетенції відповідача, а отже, позовні вимоги в частині закриття справи за відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення задоволенню не підлягають.

У відповідності до ст. 102 КАС України суд вважає за можливе поновити ОСОБА_2 строк звернення до суду з позовом, оскільки такий останньою пропущено з поважних причин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 6, 10, 70, 71, 159-163, 171-2 КАС України суд,

П О С Т А Н О В И В:

Поновити ОСОБА_2 строк звернення до суду з адміністративним позовом.

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_4 по справі про адміністративне правопорушення № 318/1007 від 20 листопада 2015 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 96 ч. 8 КУпАП, та накладення на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 (вісім тисяч пятсот) гривень.

В решті позовних вимог відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні під час проголошення постанови, протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуюча Сарай А.І.