Справа № 804/14416/15
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2016-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді ОСОБА_1,
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_3, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_4 про визнання протиправними та скасування рішень,
18 вересня 2015 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_2 до Приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_3 (з урахуванням заяв про збільшення позовних вимог, уточнення позовних вимог) про визнання протиправними та скасування рішень Приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_3:
В обгрунтування позову позивачем зазначено, що означене майно є її законною власністю, однак на підставі рішень Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська: ухвали Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 21.05.2015 у справі №200/6192/15-ц, рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.05.2015, додаткового рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21.05.2015 у справі №200/7879/15-ц, зазначене майно було незаконно перереєстроване відповідачем за ОСОБА_4, однак вказані рішення, які були підставою набуття третьою особою права власності на означене майно вже скасовані судом апеляційної інстанції. Отже, відповідачем було неправомірно проведено реєстрацію описаного вище майна за ОСОБА_4
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.11.2015 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_4.
У судове засідання 12 жовтня 2016 року представники позивача зявилися, надали до суду клопотання про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.
Відповідач у судове засідання 12 жовтня 2016 року не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином судом, що підтверджується матеріалами справи.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача у судове засідання не зявилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином судом, що підтверджується матеріалами справи.
Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.
Згідно ч. 6 статті 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи в судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності сторін у порядку письмового провадження.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом та підтверджується наявними матеріалами справи, приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_3 прийняті наступні рішення:
Вищеозначені рішення прийняті відповідачем на підставі рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.05.2015 у справі №200/7879/15-ц, додаткового рішення Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 21.05.2015 у справі №200/7879/15-ц, ухвали Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21.05.2015 у справі №200/6192/15-ц.
Вирішуючи заявлені позовні вимоги суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно -офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; державний реєстр речових прав на нерухоме - єдина державна інформаційна система, що містить відомості про права на нерухоме майно, їх обтяження, а також про об'єкти та суб'єктів цих прав.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація прав проводиться на підставі рішень судів, що набрали законної сили.
Відповідно до ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.
Відповідно до п.1 ч.3 ст.10 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державний реєстратор встановлює відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема:
відповідність обовязкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення у випадках, передбачених законом;
відповідність повноважень особи, яка подає документи для державної реєстрації прав;
відповідність відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих документах;
наявність обтяжень прав на нерухоме майно;
наявність факту виконання умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин повязує можливість виникнення, переходу, припинення речового права, що підлягає державній реєстрації.
Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, ухвала Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська від 21.05.2015 у справі №200/6192/15-ц скасована ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 15.10.2015, рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.05.2015 та додаткове Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21.05.2015 у справі №200/7879/15-ц скасовані рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 30.11.2015.
З наведеного випливає, що судові рішення, які були підставою для прийняття відповідачем оскаржених рішень, скасовані судом апеляційної інстанції за результатами перегляду в порядку апеляційного провадження.
Частиною 1 статті 37 Закону встановлено, що рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, субєкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.
Статтею 26 Закону визначений порядок внесення записів до Державного реєстру прав, змін до них та їх скасування.
Так, записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав.
У разі зміни ідентифікаційних даних субєкта права, відомостей про обєкт нерухомого майна, у тому числі зміни його технічних характеристик, виявлення технічної помилки в записах Державного реєстру прав чи документах, виданих за допомогою програмних засобів ведення цього реєстру (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), за заявою власника чи іншого правонабувача, а також у випадку, передбаченому підпунктом "в" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, вносяться зміни до записів Державного реєстру прав.
У разі якщо помилка в реєстрі впливає на права третіх осіб, зміни до Державного реєстру прав вносяться на підставі відповідного рішення суду.
Подання та отримання документів за заявою про внесення змін до записів Державного реєстру прав здійснюються у порядку, передбаченому для державної реєстрації прав.
У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.
У разі скасування судом документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав до 1 січня 2013 року, або скасування записів про державну реєстрацію прав, інформація про які відсутня в Державному реєстрі прав, запис про державну реєстрацію прав вноситься до Державного реєстру прав та скасовується.
У разі скасування на підставі рішення суду рішення про внесення змін до запису Державного реєстру прав, про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна відповідний запис скасовується.
У разі скасування на підставі рішення суду рішення про відмову в державній реєстрації прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "б" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування відповідного рішення та відновлюється розгляд документів за відповідною заявою у сфері державної реєстрації прав.
Враховуючи вищевикладене та фактичні обставини у даній справи, з огляду на вищенаведені норми чинного законодавства та приймаючи до уваги те, що судові рішення, які були підставою для прийняття оскаржених рішень скасовані судом апеляційної інстанції, суд доходить висновку, що оскаржені рішення відповідача про державну реєстрацію за ОСОБА_4 права власності, а саме: від 29.07.2015 за індексним номером 23257407, від 29.07.2015 за індексним номером 23253136, від 29.07.2015 за індексним номером 23249420, від 29.07.2015 за індексним номером 23238312, від 29.07.2015 за індексним номером 23235521, від 29.07.2015 за індексним номером 23259091, від 01.08.2015 за індексним номером 23337501, від 01.08.2015 за індексним номером 23337689, від 01.08.2015 за індексним номером 23337890, від 13.08.2015 за індексним номером 23657420, від 13.08.2015 за індексним номером 23656984, від 13.08.2015 за індексним номером 23657208, є протиправними та підлягають скасуванню.
За таких обставин, заявлені позовні вимоги є обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню судом.
Згідно з ч. 1 статті 94 КАС України передбачено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є субєктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 10, 11, 69, 71, 94, 158 - 163, 186, 254 КАС України, суд,
Адміністративний позов ОСОБА_2 до Приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_3, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_4 про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити повністю.
Присудити з Приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати з оплати судового здору у розмірі 5846 (пять тисяч вісімсот сорок шість) грн.40 коп.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.
Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна, скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.
У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_1