Справа № 810/2567/16
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2016-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 жовтня 2016 року №810/2567/16

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Сакевич Ж.В., розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області, Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу, рішення, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу та поновлення на роботі,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до ГУ НП в Київській області МВС України, в якому позивач, з урахуванням уточнення позовних вимог від 07.09.2016 просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області, яким ОСОБА_1 визнано такою, що займаній посаді не відповідає і підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність;

- визнати проти протиправними та скасувати накази Головного управління Національної поліції в Київській області від 23.02.2016 №83 о/с та від 29.07.2016 №424 о/с в частині звільнення капітана поліції ОСОБА_1, інспектора Борівського відділення поліції Васильківського відділу поліції зі служби в поліції у запас Збройних сил (з постановкою на військовий облік) за статтею 77 п.1 пп. 5 Закону України "Про Національну поліцію" (через службову невідповідність);

- поновити ОСОБА_1 на рівнозначній посаді відповідно встановленого штатно-посадового розкладу, який діє на момент прийняття рішення в Фастівському ВП Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 07.03.2016 на момент ухвалення рішення суду.

Ухвалами Київського окружного адміністративного суду від 18.08.2016 відкрито провадження в адміністративній справі №810/2567/16, витребувано докази по справі від сторін, закінчено підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.09.2016 залучено до участі у справі в якості другого відповідача - Атестаційну комісію Головного управління Національної поліції в Київській області, замінено відповідача ГУ НП в Київській області МВС України на належного - Головне управління Національної поліції в Київській області.

Суд зазначає, що позивач в заяві про зміну (уточнення) позовних вимог від 07.09.2016 просить поновити строк звернення до суду.

В обґрунтування вказаного клопотання позивач зазначає, що в період з 10.02.2016 по 15.07.2016 ОСОБА_1 знаходилась на лікарняному і лише 18.07.2016 вона в усній формі дізналась про звільнення з органів внутрішніх справ, після чого відразу позивачем направлено запит до Головного управління Національної поліції в Київській області для ознайомлення з наказом про звільнення і лише 26.07.2016 позивачем отримано наказ ГУ НП в Київській області №83 о/с від 23.02.2016, а витяг з наказу №424 о/с від 29.07.2016 отримано лише 30.08.2016.

Розглядаючи клопотання про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом по суті, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 99 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів

Згідно з частиною 3 статті 99 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

При цьому при визначенні моменту початку перебігу строку звернення до суду з позовом про скасування рішення (висновку) атестаційної комісії у разі, якщо до звернення до суду була використана апеляційна процедура в апеляційній атестаційній комісії і при цьому атестована особа отримала за результатами тестування менше 60 балів є певні особливості.

Відповідно до пунктів 5, 6 Розділу V Інструкції про порядок проведення атестування поліцейських, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 17.11.2015 №1465, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 18.11.2015 за № 1445/27890, поліцейський, щодо якого центральною атестаційною комісією чи атестаційною комісією органу поліції прийнято висновок, визначений підпунктом 3 або 4 пункту 15 розділу IV цієї Інструкції, за умови набрання ним загалом за професійний тест та тест на загальні здібності та навички 60 балів і більше має право протягом 5 робочих днів з дня ознайомлення або оприлюднення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції результатів атестування подати скаргу на висновок відповідної атестаційної комісії.

Скарги, подані з порушенням строку чи установленого порядку, не приймаються і не розглядаються.

Відповідно до пунктів 10, 11, 12 Розділу ІV Інструкції №1465 з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування. За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов'язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.

Отже, факт подання позивачем скарги до апеляційної атестаційної комісії не змінює початкової дати перебігу місячного строку звернення до суду, оскільки скарга позивача на рішення атестаційної комісії розгляду не підлягала з огляду на не набрання останньою 60 балів.

Положення частини третьої статті 99 КАС України про те, що строк звернення до суду обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, у наведеній категорії справ необхідно тлумачити таким чином, що строк звернення до суду з позовом про скасування рішення (висновку) атестаційної комісії у разі, якщо до звернення до суду була використана апеляційна процедура в апеляційній атестаційній комісії і при цьому атестована особа отримала за результатами тестування менше 60 балів, починає перебіг з моменту ознайомлення особи з рішенням (висновком) атестаційної комісії.

Така позиція викладена у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 29 вересня 2016 року N 11 "Про судову практику оскарження рішень атестаційних комісій органів (закладів, установ) Національної поліції України про звільнення працівників поліції внаслідок непроходження ними атестації".

Матеріалами справи підтверджується, що за наслідками тестування позивач отримала 26 балів з тесту на загальні здібності та навички та 13 балів з тесту на знання законодавчої бази (т.1, а.с.135).

Отже, загальна кількість балів позивача за професійний тест та тест на загальні здібності складає 39 балів, що за правилами Інструкції у разі оскарження рішення атестаційної комісії має наслідком залишення скарги без розгляду.

Таким чином строк звернення до суду з позовом про скасування рішення (висновку) атестаційної комісії у разі, якщо до звернення до суду була використана апеляційна процедура в апеляційній атестаційній комісії і при цьому атестована особа отримала за результатами тестування менше 60 балів, починає перебіг з моменту ознайомлення особи з рішенням (висновком) атестаційної комісії.

З матеріалів справи вбачається, що 13 січня 2016 року Атестаційна комісія №5 ГУ НП в Київській області у складі голови - Солошенко І.Л., секретаря - Волошина В.М., члена комісії - ОСОБА_3, за результатами співбесіди прийняла рішення, оформлене протоколом ОП№15.00000159.0005387 від 13.01.2016, про невідповідність ОСОБА_1 займаній посаді, і рекомендувала звільнити ОСОБА_1 зі служби в поліції через службову невідповідність (т.1, а.с. 138).

ОСОБА_1 була ознайомлена з вищевказаним висновком Атестаційної комісії 18.01.2016, що підтверджується розпискою позивача на примірнику вказаного висновку Атестаційної комісії.

18.01.2016 позивачем подано скаргу на висновок атестаційної комісії ГУ НП в Київській області до Центральної апеляційної атестаційної комісії (т.1, а.с.141), яку рішенням Апеляційної атестаційної комісії північного регіону, оформленим протоколом ОП від 05.02.2016 (т.1, а.с.139) було відхилено.

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 23.02.2016 №83 о/с ОСОБА_1, капітана поліції, інспектора Борівського відділення поліції Васильківського відділу поліції ГУ НП в Київській області відповідно до пункту 5 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (через службову невідповідність) звільнено зі служби в поліції 23.02.2016 (т.1, а.с. 125).

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 29.07.2016 №424 о/с до наказу ГУ НП в Київській області від 23.02.2016 №83 о/с в частині дати звільнення ОСОБА_1 було внесено зміни, зокрема, змінено дату звільнення, позивача вважати звільненою з 07.03.2016 (т.1, а.с. 127).

Як стверджує позивач вона з 10.02.2016 по 15.07.2016 знаходилась на лікарняному, а саме на амбулаторному лікуванні, в підтвердження чого до суду надано оригінали довідок про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, військовослужбовця внутрішніх військ МВС №357 від 11.07.2016, №243 від 25.04.2016, №146 від 22.02.2016, №193 від 21.03.2016, №44 від 23.05.2016, №321 від 13.06.2016, №297 від 30.05.2016 (т.1, а.с.206, 208, 210, 212, 215, 217, 218) та довідок непрацездатності №69 від 29.06.2016, №3 від 10.02.2016, №7 від 09.03.2016, №44 від 04.04.2016, №49 від 14.04.2016, №61 від 24.05.2016 (т.1, а.с.207, 209, 211,213, 214, 216), які були оглянуті судом в судовому засіданні по справі, а копії долучені до матеріалів адміністративної справи.

Як свідчать надані листки та довідки про тимчасову непрацездатність позивача ОСОБА_1 хворіла у період з 10.02.2016 по 04.03.2016 та з 09.03.2016 по 15.07.2016.

Як зазначає позивач після виходу з лікарняного вона 18.07.2016 (у понеділок) дізналась про своє звільнення та з метою отримання відповідних наказів Головного управління Національної поліції в Київській області звернулась із рапортом до начальника ГУ НП в Київській області від 18.07.2016 (а.с.9), який було направлено цінним листом до ГУ НП в Київській області, що підтверджується описом вкладення до цінного листа від 18.07.2016 (а.с.10).

У відповідь на вищевказаний запит позивачем 26.07.2016 отримано витяг з наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 23.02.2016 №83 о/с.

В подальшому, не погоджуючись з вказаним наказом про звільнення та рішенням атестаційної комісії, позивачем 10.08.2016 подано даний позов до Київського окружного адміністративного суду, що підтверджується відбитком штемпеля оператора поштового зв'язку на конверті, в якому було направлено позов (а.с.24).

Перевіряючи обґрунтованість заявленого клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду, судом досліджені докази, які позивач додав в обґрунтування заявленого клопотання, з яких вбачається, що ОСОБА_1 дійсно перебувала на лікарняному з 10.02.2016 по 04.03.2016 та з 09.03.2016 по 15.07.2016 та відповідно не була ознайомлена з наказами Головного управління Національної поліції в Київській області від 23.02.2016 №83 о/с щодо її звільнення зі служби в поліції та від 29.07.2016 №424 о/с, яким внесено зміни до наказу про звільнення від 23.02.2016 №83 о/с та змінено дату звільнення на 07.03.2016.

З огляду на це суд приходить до висновку, що позивач до 18.07.2016 не знала щодо прийняття спірних наказів щодо її звільнення та відповідно не мала змоги дізнатися про можливе порушення її прав, а тому позивачем пропущено строк звернення до суду з позовом в частині визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 23.02.2016 №83 о/с з поважних на те причин.

Доказів ознайомлення позивача з наказом від 23.02.2016 №83 о/с відповідачем - 1 суду не надано, хоча такі докази неодноразово витребовувались судом. Відтак доводи позивача про те, що цей наказ отримано лише 26.07.2016 відповідачем - 1 не спростовані.

При цьому суд зазначає, що Головним управління Національної поліції в Київській області жодних доказів на підтвердження того, що позивач мала змогу дізнатись про порушення свої прав не надано, зокрема, не надано письмових доказів ознайомлення позивача із наказами Головного управління Національної поліції в Київській області від 23.02.2016 №83 о/с та від 29.07.2016 №424 о/с до 18.07.2016, як і не наведено обставин щодо того, що позивач могла дізнатись про прийняття спірних наказів в інший спосіб.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з позовом в частині визнання протиправним та скасування висновку атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області, яким ОСОБА_1 визнано такою, що займаній посаді не відповідає і підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність, скільки до закінчення перебігу місячного строку на оскарження рішення атестаційної комісії, з яким позивача ознайомлено 18.01.2016 року, тобто до 18 лютого 2016 року позивач захворіла та перебувала на лікарняному з 10.02.2016 року.

Суд також вважає за необхідне визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з позовом в частині визнання протиправним та скасування наказу ГУ НП в Київській області від 23.02.2016 №83 о/с, оскільки відповідачем-1 не надано належних доказів ознайомлення позивача з наказом про звільнення, як і не наведено обставин щодо того, що позивач могла дізнатись про прийняття спірного наказу в інший спосіб. Приймаючи до уваги, що відповідачем-1 не спростовані доводи позивача про ознайомлення з наказом ГУ НП в Київській області від 23.02.2016 №83 о/с саме 26.07.2016, суд з урахуванням перебування позивача на лікарняному з 10.02.2016 по 15.07.2016 визнає поважними причини пропуску строку звернення до суду в цій частині.

Суд зазначає, що право на справедливий судовий розгляд є основоположною засадою всієї системи захисту прав та свобод людини.

Принцип юридичної визначеності та «право на суд» заявника, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, яка ратифікована Законом України № 475/97-ВР від 17.07.97 і полягає в тому, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним та підлягає дозволеним за змістом обмеженням, зокрема й щодо строків звернення до суду за захистом порушеного права. Норми, що регулюють строки подачі адміністративного позову, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. У той же час такі норми та їх застосування не повинні перешкоджати учасникам провадження використовувати доступні засоби захисту, в тому числі й у разі наявності певних обставин, які зумовили порушення встановлених процесуальних строків.

Така позиція була зазначена Європейським судом з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008.

Той факт, що 07.03.2016 в територіальних органах ГУ НП в Київській області не був вихідним, а був робочим днем, що на думку відповідача перериває строк знаходження позивача на лікарняному з 10.02.2016 по 15.07.2016, не впливає на прийняття судом рішення щодо визнання поважності причин пропуску строку звернення до суду, оскільки по-перше з моменту видання наказу про звільнення від 23.02.2016 №83 о/с за виключенням строку перебування позивача на лікарняному не пройшло більше одного місяця, а по-друге, станом на 07.03.2016, який був робочим днем, відповідачем-1 не надано доказів ознайомлення позивача з наказом про звільнення, як і не надано доказів недопущення позивача до служби в цей день.

Аналізуючи в сукупності вищевикладене та з метою недопущення обмеження права позивача на судовий захист суд визнає поважними причини пропуску строку на звернення до суду з позовом про визнання протиправним та скасування наказу і висновку Атестаційної комісії ГУ НП в Київській області, у зв'язку зі знаходженням позивача на лікарняному та наявністю тимчасової непрацездатності в період з 10.02.106 по 15.07.2016.

Керуючись статтями 102, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1.Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення з адміністративним позовом до суду - задовольнити.

2. Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Київській від 23.02.2016 №83 о/с в частині звільнення капітана поліції ОСОБА_1, інспектора Борівського відділення поліції Васильківського відділу поліції зі служби в поліції у запас Збройних сил (з постановкою на військовий облік) за статтею 77 п.1 пп. 5 Закону України "Про Національну поліцію" (через службову невідповідність) і висновку Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області від 13.01.2016, яким ОСОБА_1 визнано такою, що займаній посаді не відповідає і підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає окремому оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути викладені в апеляційній чи касаційній скарзі на прийняте по суті рішення.

Суддя Кушнова А.О.