Справа № 826/17024/16
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2016-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

03 листопада 2016 року м. Київ № 826/17024/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Добрянської Я.І., розглянувши матеріали адміністративного позову

Громадянина Сомалі ОСОБА_2
до третя особаДержавної міграційної служби України Головне управління Державної міграційної служби України у м. Києві
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся Громадянина Сомалі ОСОБА_2 з позовом до Державної міграційної служби України, третя особа: Головне управління Державної міграційної служби України у м. Києві, в якому просить суд:

- визнати неправомірним та скасувати рішення Державної міграційної служби України №839-15 від 21 грудня 2015 року про відмову у визнанні громадянина Сомалі ОСОБА_2 біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту;

- зобов'язати Державну міграційну службу України повторно розглянути заяву громадянина Сомалі ОСОБА_2 про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, відповідно до вимог чинного законодавства.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ознайомившись із позовною заявою та поданими документами, суд прийшов до висновку про наявність підстав про залишення позовної заяви без розгляду, з огляду про наступне.

З позовного матеріалу встановлено, що позивач звернувся до Головного управління Державної міграційної служби України у м. Києві з заявою про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту.

В подальшому, як зазначається позивачем у позовній заяві та підтверджується матеріалами доданими до позовної заяви, 28.01.2016 позивач отримав повідомлення №16 від 06.01.2016 року про відмову у визнанні громадянина Сомалі ОСОБА_2 біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту на підставі рішення Державної міграційної служби України №839-15 від 21 грудня 2015 року про відмову у визнанні громадянина Сомалі ОСОБА_2 біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту.

Згідно із ст.99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналіз вказаного діє суду підстави стверджувати, що існує загальний строк звернення до суду встановлений нормами КАС України та спеціальний, що встановлюється законом, який регулює суспільні відносини в сфері яких виник публічно - правовий спір.

Згідно статті 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Статтею 12 Закону України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» від 08.07.2011 N 3671-VI (далі - Закон N 3671-VI у редакції чинній на час прийняття оскаржуваного рішення) регламентовано оскарження рішень щодо статусу біженця та особи, яка потребує додаткового захисту та передбачено наступне.

Так, рішення про відмову в прийнятті заяви про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, про відмову в оформленні документів для вирішення питання щодо визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, протягом п'яти робочих днів з дня отримання повідомлення про відмову можуть бути оскаржені в установленому законом порядку до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту, а також до суду у строки, встановлені цим Законом.

Рішення, що приймаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту, щодо визнання іноземця або особи без громадянства біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, а також рішення про втрату чи позбавлення статусу біженця або додаткового захисту, про скасування рішення про визнання біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, можуть бути оскаржені в установленому законом порядку та в установлені цим Законом строки до суду.

Таким чином, рішення про відмову у визнанні особи біженцем або особою, що потребує додаткового захисту та зобов'язання вчинити дії може бути оскаржено до суду протягом п'яти робочих днів з дня отримання відповідного повідомлення.

Позовну заяву про оскарження вищезазначеного рішення та зобов'язання вчинити дії позивачем подано через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва лише 01.11.2016, про що свідчить штамп вхідної кореспонденції на примірнику позовної заяви .

Разом з тим, позивачем не надано пояснень щодо причин пропущення встановленого строку звернення до суду з даним позовом та належних доказів на підтвердження неможливості вчасного звернення до суду з даним позовом з поважних причин.

Статтею 100 Кодексу адміністративного судочинства України визначено наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

Адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала (частина 1 статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України).

В той час, як поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

За таких обставин, виходячи із системного аналізу норм чинного законодавства України, на підставі поданих позивачем документів, суд прийшов до висновку про неповажність причин пропущення строку звернення до суду з даним позовом, а відтак і відсутність правових підстав для поновлення строку звернення до суду.

Суд також звертає увагу на те, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до ч. 2 статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Керуючись ст. 100, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити без розгляду позовну заяву громадянина Сомалі ОСОБА_2 до Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії.

У випадку оскарження ухвали позовні матеріли будуть скеровані до апеляційної інстанції разом з апеляційною скаргою.

2. Роз'яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє його права звернутися до адміністративного суду в загальному порядку з клопотанням про поновлення строку звернення до суду з визначенням поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя Я.І. Добрянська