Справа № 804/15277/15
Суддя: Богданенко І.Ю.
Дата ухвалення: 2016-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

27 жовтня 2016 рокусправа № 804/15277/15

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Богданенка І.Ю.,

суддів: Уханенка С.А. Дадим Ю.М. ,

за участю секретаря судового засідання: Сколишева О.О.,

за участю представників:

позивача: - Луценка С.О. (договір від 23 жовтня 2015 року) ,

відповідача: - не з'явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф»

на постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2016 року

у справі №804/15277/15

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф»

до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області

про скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2015 року товариство з обмеженою відповідальністю «Гриф» звернулося в Дніпропетровський окружний адміністративний суд з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про скасування постанови №9/2725 від 13 жовтня 2015 року, якою накладено штраф у сумі 62010 гривень за вчинення правопорушення передбаченого пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2016 року відмовлено у задоволенні позовних вимог.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, товариство з обмеженою відповідальністю «Гриф» подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального прав, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати оскаржувану постанову та прийняти нову, якою задовольнити позовні вимоги.

За доводами апеляційної скарги, судом першої інстанції не враховані судові рішення про відмову у задоволенні позову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області до товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» про зобов'язання виконати вимоги припису від 29 жовтня 2013 року щодо знесення об'єкту будівництва; судом не надано оцінки того, що відповідачем грубо порушений порядок проведення перевірки, у тому числі без участі керівника позивача, що позбавило позивача надати відповідачу необхідну документацію; оскаржувана постанова відповідача винесена на підставі документів, складених з грубими порушеннями законодавства; справу про правопорушення в сфері містобудівної діяльності розглянуто неуповноваженою особою; відповідач при розгляді справи не надав керівнику позивача скористатися правовою допомогою. Також, позивач зазначає, що судом першої інстанції не розглянуто по суті клопотання про зупинення провадження, заявленого 22 лютого 2016 року.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2016 року, справа передана головуючому судді (судді-доповідачу) Нагорній Л.М.

Розпорядженням Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 15 вересня 2016 року призначений повторний автоматичний розподіл справи у зв'язку зі звільненням судді Нагорної Л.М.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 вересня 2016 року головуючим суддею (суддею-доповідачем) визначено суддю Богданенка І.Ю. у складі колегії суддів Уханенко С.А., Дадим Ю.М.

У судовому засіданні представник товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» наполягає на доводах та вимогах апеляційної скарги.

Представник Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши доводи апеляційної скарги та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи із наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 29 жовтня 2013 року інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області внесено товариству з обмеженою відповідальністю «Гриф» припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким у відповідності до статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вимагалось в строк до 29 грудня 2013 року знести об'єкт будівництва - «Торгівельно-розважальний комплекс» за адресою: Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Радянська, район будинку № 47.

У березні 2014 року товариство з обмеженою відповідальністю «Гриф» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій та скасування припису від 29 жовтня 2013 року.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2014 року по справі №804/4235/14, яка набрала законної сили 07 травня 2015 року за результатами перегляду судом апеляційної інстанції, відмовлено у задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій та скасування припису від 29 жовтня 2013 року (т. 1 а.с. 226-232).

У подальшому товариство з обмеженою відповідальністю «Гриф» звернулося до відповідача із письмовою заявою від 02 вересня 2015 року про проведення позапланової перевірки об'єкта будівництва «Торговельно-розважальний комплекс, будівництво за адресою: м. Новомосковськ, Дніпропетровської області, вул. Радянська район будинку №47» замовником якого є позивач (т. 1 а.с. 52).

29 вересня 2015 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, на підставі наказу №976 від 08 вересня 2015 року та звернення позивача, видане направлення №682 для проведення позапланової перевірки об'єкта будівництва, зі строком дії направлення з 30 вересня до 06 жовтня 2015 року (т. 1 а.с. 51).

Копію направлення отримав директор товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф», що підтверджується підписом останнього на зворотному боці вказаного направлення.

30 вересня 2015 року посадовими особами відповідача, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року, у присутності директора товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва, за результатами якої складено акт (т. 1 а.с.29-30).

Згідно з висновками акту, встановлені наступні порушення:

- не виконано вимоги припису від 29 жовтня 2013 року щодо знесення об'єкта будівництва в строк до 29 грудня 2013 року, що є порушенням частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- огорожа будівельного майданчика встановлена з відхиленням від розробленого проекту організації будівництва (встановлена лише з головного фасаду будівлі, а не по периметру), що є порушенням пункту 6.2.1 ДБН А.3.2-2-2009 «Охорона праці і промислова безпека у будівництві»;

- будівельні роботи проводяться з порушенням затверджених проектних рішень, а саме: віконні отвори на фасаді 1-3 між вісями 1 та 2 на першому та другому поверхах, на фасаді 3-1 на першому та другому поверхах, на фасаді А-Д, на фасаді Д-А не відповідають проектним розмірам, що є порушенням статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- при будівництві об'єкта не забезпечено здійснення вхідного контролю матеріалів, виробів та конструкцій, що надходять на об'єкт будівництва (відсутній журнал приймання і обліку матеріалів), що є порушенням пункту 1.8 ДБН Г.1-4-95 «Правила перевезення, складування та зберігання матеріалів, виробів, конструкцій і устаткування в будівництві»;

- відсутні сертифікати та паспорта якості на будівельні матеріали, вироби та конструкції, які застосовуються в будівництві, що є порушенням статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- відсутній журнал загальних робіт, бетонних робіт, та акти на закриття прихованих робіт, що є порушенням пункту 1.17, пункту 9.8.1 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва».

В графах акту «присутні», «примірник акта отримав» міститься підпис директора товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» Романенка Ю.М., також керівником позивача викладені зауваження до акту наступного змісту: «Не згоден з висновками цього акту перевірки, відносно невиконання припису від 29 жовтня 2013 року, оскільки об'єкт був демонтований та відбудований згідно з рекомендаціями експертів (звіт від 29 січня 2014 року), експерт Кожанов Ю.А».

30 вересня 2015 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області:

- внесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за змістом якого позивачем, як замовником будівництва будівельні роботи на об'єкті проводяться з порушенням затверджених проектних рішень, що є порушенням статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», у зв'язку з чим вимагається привести об'єкт будівництва у відповідність до проектної документації (т. 1 а.с. 28);

- складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно позивача, за змістом якого, позивачем, як замовником будівництва, не виконано вимоги припису від 29 жовтня 2013 року щодо знесення об'єкта будівництва, що є порушенням частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Розгляд справи про правопорушення призначений на 13 жовтня 2015 року о 09-30 годині. У протоколі міститься відмітка про відмову керівника позивача від писання протоколу (т. 1 а.с. 55-56);

- складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно позивача, за змістом якого, позивачем, як замовником будівництва, порушено вимоги законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: будівельні роботи на об'єкті будівництва проводяться з порушенням затверджених проектних рішень, що є порушенням статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність». Розгляд справи про правопорушення призначений на 13 жовтня 2015 року о 09-40 годині (т. 1 а.с. 26-27);

Примірники протоколу та припису направлені позивачу засобами поштового зв'язку 02 жовтня 2015 року.

Постановою №9/2725 від 13 жовтня 2015 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Ханісом М.Е., за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: протоколу про правопорушення у сфері містобудування, припису про усунення порушення, акту перевірки від 30 вересня 2015 року, у зв'язку з порушенням статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» (проведення будівельних робіт з порушенням затверджених проектних рішень) товариство з обмеженою відповідальністю «Гриф» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 62010 гривень (т. 1 а.с. 25, 58).

Примірник постанови отримано директором товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» 13 жовтня 2015 року, про що у постанові міститься відповідна відмітка.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач при винесенні оскаржуваної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Cуд апеляційної інстанції погоджується з позицією суду першої інстанції з огляду на наступне.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Кабінет Міністрів України постановою №553 від 23 травня 2011 року затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі Порядок №533).

Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до частини 2 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Кабінет Міністрів України, відповідно до частини 2 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», постановою №698 від 19 серпня 2015 року затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - Порядок №698).

Порядок №698 визначає механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду.

Отже, законодавством розрізняються такі заходи, як державний архітектурно-будівельний контроль та державний архітектурно-будівельний нагляд із встановленням для кожного виду такого заходу окремого порядку його здійснення.

При цьому державний архітектурно-будівельний контроль спрямований на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, а державний архітектурно-будівельний нагляд спрямований на дотримання об'єктами нагляду, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Позивач як замовник об'єкта будівництва є об'єктом контролю, не належить до встановленого частиною 2 статті 41 «Про регулювання містобудівної діяльності» кола об'єктів нагляду, у зв'язку з чим до спірних відносин сторін не підлягають застосування положень Порядку №698, а доводи апеляційної скарги в цій частині є необґрунтованими.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 встановлено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва за його бажанням.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктом 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до пункту 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Про проведення перевірки відповідачем за місцезнаходженням об'єкту будівництва свідчать матеріали фотофіксації до акту перевірки, посилання на які здійснено відповідачем й у протоколі про правопорушення та які містяться у матеріалах справи (т. 1 а.с. 247).

Суд апеляційної інстанції критично оцінює доводи позивача щодо відсутності директора товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» під час перевірки на об'єкті будівництва, оскільки у вступній частині акту перевірки зазначено, що перевірка проводиться у присутності директора Романенко Ю.М., в графах акту «присутні», «примірник акта отримав» міститься підпис директора товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» Романенка Ю.М., також керівником позивача викладені зауваження щодо здійснення перевірки лише наступного змісту: «Не згоден з висновками цього акту перевірки, відносно невиконання припису від 29 жовтня 2013 року, оскільки об'єкт був демонтований та відбудований згідно з рекомендаціями експертів (звіт від 29 січня 2014 року), експерт Кожанов Ю.А».

Підписуючи акт перевірки, викладаючи зауваження щодо здійснення перевірки, директор товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф», якщо вважав що він не був присутнім під час перевірки, жодного заперечення про це не зазначив, а навпаки підписом засвідчив свою присутність.

Щодо відмінності місця складання акту (м. Дніпропетровськ) та місця проведення перевірки (м. Новомосковськ Дніпропетровської області), суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Згідно з пунктом 1 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати акти перевірок.

Аналогічні повноваження передбачені підпунктом 2 пункту 11 Порядку №553.

Отже, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю наділяються саме правом складення акту під час перевірки, а не обов'язком.

Таким чином, враховуючи фактичні обставини справи, складення акту посадовими особами відповідача, які проводили перевірку об'єкту контролю, на місці розташування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, а саме у м. Дніпропетровську не є порушенням здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; не засвідчує відсутність керівника позивача при здійсненні перевірки.

Враховуючи наведене, посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області проведено позапланову перевірку та оформлення її результатів на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України й у присутності директора товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф».

Щодо доводів про прийняття оскаржуваної постанови відповідача неуповноваженою особою.

Як підтверджується направленням на перевірку, підписаного заступником директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області №682 від 29 вересня 2015 року для проведення перевірки об'єкта будівництва направлявся, зокрема головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Ханіс М. Е. (т. 1 а.с. 51).

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30 вересня 2015 року та постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13 жовтня 2015 року також прийняті головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Ханісом М. Е.

Відповідно до частини 2 статті 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Згідно з положеннями Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи - структурні підрозділи, зокрема і Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області.

Таким чином, головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області в силу положень частини 2 статті 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» є уповноваженою особою щодо розгляду справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесення оскаржуваної постанови.

Враховуючи наведене, необґрунтованими є доводи позивача про необхідність долучення до матеріалів справи наказу про призначення Ханіса М. Е. на посаду, його посадової інструкції, та штатного розпису відповідача.

Позивач наполягає, що при розгляді справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13 жовтня 2015 року, відповідачем порушено принцип рівності товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» в особі директора, як учасника спірних відносин, що виразилося у ненаданні скористатися правовою допомогою відповідного спеціаліста.

Вказані доводи є необґрунтованими, не підтверджуються позивачем жодними доказами чи обставинами, у матеріалах справи такі відомості відсутні.

Відповідно до пунктів 16, 17, 18 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №244 від 06 квітня 1995 року справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників

Фактичні обставини свідчать, що будучи повідомленим про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності директор товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» чи його представник у розгляді справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності участь не приймав; звернень, заяв, повідомлень про необхідність чи неможливість скористатися сторонньої правовою допомогою під час розгляду справи про правопорушення до відповідача не подавав.

Щодо постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2015 року, залишеної без змін ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2016 року у справі №804/6104/14, якою відмовлено у задоволенні позовних вимог Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області до товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» про зобов'язання виконати вимоги припису від 29 жовтня 2013 року шляхом знесення об'єкту будівництва, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Згідно з частиною 2 статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

Відповідно до частини 1 статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції може вийти за межі доводів апеляційної скарги в разі встановлення під час апеляційного провадження порушень, допущених судом першої інстанції, які призвели до неправильного вирішення справи.

Позивачем до суду оскаржена постанова відповідача №9/2725 від 13 жовтня 2015 року, якою накладено штраф за вчинення правопорушення передбаченого пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та у зв'язку з порушенням статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» (проведення будівельних робіт з порушенням затверджених проектних рішень).

Як вбачається зі змісту акту перевірки від 30 вересня 2015 року, зокрема, встановлені порушення щодо:

- не виконання вимог припису від 29 жовтня 2013 року про знесення об'єкта будівництва в строк до 29 грудня 2013 року, що є порушенням частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- проведення будівельних робіт з порушенням затверджених проектних рішень, а саме: віконні отвори на фасаді 1-3 між вісями 1 та 2 на першому та другому поверхах, на фасаді 3-1 на першому та другому поверхах, на фасаді А-Д, на фасаді Д-А не відповідають проектним розмірам, що є порушенням статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Кожне із зазначених порушень утворює самостійний склад правопорушення.

В межах позовних вимог товариство з обмеженою відповідальністю «Гриф» оскаржує лише одну постанову відповідача №9/2725 від 13 жовтня 2015 року.

Суд апеляційної інстанції, звертає увагу, що оскаржуваною постановою №9/2725 від 13 жовтня 2015 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності: не охоплено порушення, виявлене перевіркою від 30 вересня 2015 року щодо невиконання позивачем вимоги припису від 29 жовтня 2013 року про знесення об'єкта будівництва в строк до 29 грудня 2013 року та не притягнуто до відповідальності за порушення частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Отже, постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2015 року, залишена без змін ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2016 року у справі №804/6104/14 не має преюдиційного характеру для цієї справи.

За змістом статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» замовники та підрядники під час створення об'єкта архітектури зобов'язані забезпечувати будівництво об'єктів архітектури згідно з робочою документацією.

Відповідно до пункту 2 частини 8 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Враховуючи наведене, постанова Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області №9/2725 від 13 жовтня 2015 року, якою накладено штраф у сумі 62010 гривень за вчинення позивачем правопорушення передбаченого пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» у зв'язку з порушенням статті 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» (проведення будівельних робіт з порушенням затверджених проектних рішень) є законною та правомірною.

Подана представником позивача до суду апеляційної інстанції копія декларації про готовність до експлуатації об'єкта будівництва (зареєстрована відповідачем 18 серпня 2016 року) не спростовує допущені позивачем порушення, що встановлені перевіркою 30 вересня 2015 року (майже за один рік до подання декларації) та не скасовує відповідальність за їх вчинення (т. 2 а.с. 31-38).

Згідно з частиною 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України клопотання осіб, які беруть участь у справі, вирішуються судом негайно після того, як буде заслухана думка інших присутніх у судовому засіданні осіб, які беруть участь у справі, про що постановляється ухвала. Ухвала суду про відмову в задоволенні клопотання не перешкоджає повторному його заявленню протягом судового розгляду справи.

Як свідчать матеріали справи, представником позивача 22 лютого 2016 року подано до суду першої інстанції письмове клопотання про зупинення провадження у справі до набрання чинності судового рішення у справі №804/6104/14 за позовом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області до товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» про зобов'язання виконати вимоги припису від 29 жовтня 2013 року шляхом знесення об'єкту будівництва (т. 1 а.с. 205).

Відповідно до журналу судового засідання (записи №№21-24), звукозапису засідання, 22 лютого 2016 року, представник позивача заявив клопотання про зупинення провадження у справі з підстав викладених у письмовому клопотанні, суд першої інстанції заслухав думку представника відповідача, та дійшов висновку про передчасність заявленого клопотання у зв'язку відсутністю доказів, яким воно обґрунтовано, з чим погодився представник позивача (т. 1 а.с. 216-217, 250).

У наступних засіданнях, що відбулися 26 лютого 2016 року, 08 квітня 2016 року представник позивача повторно клопотання про зупинення справи не заявляв, документи в обґрунтування клопотання від 22 лютого 2016 року не подавав (т. 1 а.с. 236, 248-249).

Втім, указані обставини не мали вплив на правильність вирішення судом першої інстанції справи по суті.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що судом першої інстанції повно встановлені обставини справи та надана правильна юридична оцінка, у зв'язку з чим підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування постанови суду відсутні.

Відповідно до частини 1 статті 200 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 196, 198, 200, 205, 206, 212 Кодексу адміністративного судочинства України,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Гриф» - залишити без задоволення.

Постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2016 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів.

Головуючий: І.Ю. Богданенко

Суддя: С.А. Уханенко

Суддя: Ю.М. Дадим