Справа № 810/4152/14
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2016-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2016 року 810/4152/14

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Хілтон Тайм" до Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі Головного управління Міндоходів у Київській області про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство "Хілтон Тайм" звернулося до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі Головного управління Міндоходів у Київській області, в якому просить:

- визнати протиправними дії по проведенню зустрічної звірки ПП "Хілтон Тайм", за результатами якої складено Акт від 10 квітня 2014 року №144/22-03/38679764 "Про неможливість проведення зустрічної звірки Приватного підприємства "Хілтон Тайм" з питань взаємовідносин із контрагентами-покупцями та контрагентами-постачальниками за вересень 2013 року";

- визнати протиправними дії щодо коригувань показників податкової звітності позивача в інформаційних базах даних Міністерства доходів і зборів України на підставі Акта від 10 квітня 2014 року №144/22-03/38679764 "Про неможливість проведення зустрічної звірки Приватного підприємства "Хілтон Тайм" з питань взаємовідносин із контрагентами-покупцями та контрагентами-постачальниками за вересень 2013 року";

- зобов'язати відновити в інформаційних базах даних Міністерства доходів і зборів України показники податкової звітності підприємства шляхом вилучення з них або анулювання відомостей, внесених на підставі Акта від 10 квітня 2014 року №144/22-03/38679764 "Про неможливість проведення зустрічної звірки Приватного підприємства "Хілтон Тайм" з питань взаємовідносин із контрагентами-покупцями та контрагентами-постачальниками за вересень 2013 року".

У обґрунтування своєї правової позиції вказує, що підстави для здійснення заходів з метою проведення зустрічної звірки підприємства "Хілтон Тайм" у Інспекції були відсутні; стверджували, що Акт про неможливість проведення зустрічної звірки складається з метою констатації неможливості проведення такої звірки, а у спірному випадку такий Акт оформлений як документ, який складається за результатами перевірки суб'єкта господарювання. Вказали, що податковий орган не має права вносити до своєї автоматизованої бази даних зміни щодо задекларованих показників податкових зобов'язань на підставі лише Акта про неможливість проведення зустрічної звірки за відсутності узгодження податкових зобов'язань. Наголошували на порушенні оскаржуваними діями інтересів підприємства, що полягає у незаконному і неправдивому встановленні неіснуючих фактів і висновків та використовується як підстава коригування податкової звітності позивача і його контрагентів, й тягне за собою негативні наслідки для репутації та відмови контрагентів від подальшої співпраці із ним.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 05.082014 адміністративний позов задоволено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 11.11. 2014 постанову Київського окружного адміністративного суду від 05.08.2014 скасовано, прийнято нову постанову, якою у задоволенні позову відмовлено.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 06.07.2016 р. постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 11.11.2014 р. та постанову Київського окружного адміністративного суду від 05.08.2014 р. у справі №810/4152/14 скасовано та справу на направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

22.07.2016 ухвалою Київського окружного адміністративного суду прийнято дану справу до провадження та призначено судове засідання.

У судовому засіданні представник позивача підтвердив обставини, викладені у позовній заяві, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд позов задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Направив на адресу суду письмові заперечення на адміністративний позов в яких просив відмовити в задоволенні позовних вимог та розглядати справу без участі представника відповідача.

24.10.2016 у судовому засіданні судом прийнято рішення про подальший розгляд справи у письмовому провадженні.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Заслухавши пояснення представників позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, що 10.04.2014 податковим органом складено Акт №144/22-03/38679764 "Про неможливість проведення зустрічної звірки Приватного підприємства "Хілтон Тайм" з питань взаємовідносин із контрагентами-покупцями та контрагентами-постачальниками за вересень 2013 року", у зв'язку із незнаходженням підприємства за податковою адресою.

Крім того, у цьому ж документі викладено висновки про те, що на підприємстві позивача вбачається відсутність об'єктів оподаткування при придбанні та продажу товарів (послуг) за вересень 2013 року, які підпадають під визначення статей 185, 187, 188, 198 ПК України. Також зазначено, що господарські операції між ПП "Хілтон Тайм" та ТОВ "Сади Слобожанщини" за вересень 2013 року та покупцями не підтверджуються виходячи з врахування реального часу здійснення операцій, місцезнаходження майна, наявності трудових ресурсів, виробничо-складських приміщень, технічного персоналу, основних фондів, виробничих активів, складських приміщень, засобів для транспортування та іншого майна, які економічно необхідні для здійснення господарських операцій, що свідчить про відсутність умов для реального настання результатів відповідної господарської діяльності.

Податкові повідомлення-рішення з приводу збільшення або зменшення податкових зобов'язань позивача на підставі Акта від 10 квітня 2014 року №144/22-03/38679764 "Про неможливість проведення зустрічної звірки Приватного підприємства "Хілтон Тайм" податковим органом не приймались.

Відповідач вказав, що підставою проведення зустрічної звірки позивача стало отримання Акта від 23.10.2013 №177/20-31-22-03-07/37659443 "Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ "Сади Слобожанщини" щодо документального підтвердження господарських відносин із платниками податків і зборів, їх реальності та повноти відображення в обліку за червень-вересень 2013 року".

У той же час запит іншого податкового органу про проведення зустрічної звірки - відсутній.

Представник відповідача також вказав на факт складання запиту від 09.04.2014 №3718/10/22-223 про надання пояснень та первинних документів підприємством "Хілтон Тайм". При цьому суду такий документ не надав. Крім того, Інспекцією не надано і доказів надсилання в установленому порядку позивачу такого запиту.

Судом з'ясовано, що висновок про відсутність позивача за податковою адресою зроблено на підставі акта від 10 квітня 2014 року №100/2-03 про неможливість вручення запиту про надання пояснень та первинних документів посадовим особам ПП "Хілтон Тайм" у зв'язку із відсутністю їх за податковою адресою, складеного головними державними ревізорами-інспекторами відділу перевірок з окремих питань управління податкового аудиту ДПІ Дерій К.В. та Смілянець І.С.

Позивач на спростування тверджень податкового органу про відсутність підприємства за податковою адресою подав до суду докази свого знаходження за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Київська, буд. 4, офіс 31, а саме: витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців станом на 23 липня 2014 року, виписки із цього ж реєстру від 6 серпня 2013 року та від 10 червня 2014 року, в яких міститься запис про місцезнаходження позивача за вказаною адресою; копію договору оренди нежитлового приміщення за вказаною адресою, укладеного між позивачем (орендар) і ПАТ "ТАСкомерцбанк", а також акт приймання-передачі від 1 серпня 2013 року, акти надання послуг оренди, рахунків на їх оплату, квитанції на підтвердження оплати таких послуг за період із квітня по червень 2014 року.

Крім того, на підтвердження отримання інших запитів податкового органу, які надсилалися підприємству, подано примірники таких запитів про надання письмових пояснень та їх документального підтвердження від 27 червня 2014 року №7100/10/22-323 та від 19 червня 2014 року №6717/10/15-2.

Як вбачається з матеріалів справи, лист контрагента підприємства "Хілтон Тайм" - ПП "Фленкер" за підписом директора Озерянської С.О. вказано про те, що у результаті проведеної зустрічної звірки ПП "Хілтон Тайм" підприємству "Фленкер" відкориговане значення сум податку на додану вартість в інформаційних базах Міндоходів на підставі Акта від 10 квітня 2014 року №144/22-03/38679764. Вказано, що ПП "Фленкер" відмовляється від будь-якої подальшої співпраці із ПП "Хілтон Тайм" .

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.

За визначенням статті 61 Податкового кодексу України податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

За нормами статті 62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності органів державної податкової служби; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Як закріплює пункт 73.3 статті 73 Податкового кодексу України органи державної податкової служби мають право звернутися до платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій, завдань, та її документального підтвердження.

У силу приписів абзацу третього цього ж пункту письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб'єктам інформаційних відносин, зокрема, у разі проведення зустрічної звірки.

Запит вважається врученим, якщо його надіслано поштою листом з повідомленням про вручення за податковою адресою або надано під розписку платнику податків або іншому суб'єкту інформаційних відносин або його посадовій особі (абзац четвертий статті 73 Податкового кодексу України).

За змістом частини п'ятої статті 73 Податкового кодексу України з метою отримання податкової інформації органи державної податкової служби мають право проводити зустрічні звірки даних суб'єктів господарювання щодо платника податків. Зустрічною звіркою вважається співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків. Зустрічні звірки не є перевірками і проводяться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. За результатами зустрічних звірок складається довідка, яка надається суб'єкту господарювання у десятиденний термін.

Механізм проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок визначений Порядком проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1232.

За приписами пункту 1 такого Порядку зустрічна звірка полягає у зіставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.

Як регламентує пункт 2 Порядку зустрічні звірки проводяться у суб'єктів господарювання щодо здійснення операцій з якими під час перевірки платника податків та зборів виникають сумніви стосовно факту здійснення таких операцій або якщо існують розбіжності задекларованих у деклараціях з податку на додану вартість показників податкового кредиту та податкових зобов'язань.

З метою проведення зустрічної звірки орган державної податкової служби (ініціатор) надсилає органу державної податкової служби (виконавцю), на обліку в якому перебуває суб'єкт господарювання, запит про проведення зустрічної звірки для підтвердження отриманих від платника податків та зборів даних. Зустрічна звірка може бути проведена органом державної податкової служби (ініціатором) самостійно у разі, коли суб'єкт господарювання перебуває на обліку в тому ж органі державної податкової служби, в якому перебуває платник податків, або в межах одного населеного пункту (пункт 3 Порядку).

Орган державної податкової служби (виконавець), який проводить зустрічну звірку, складає довідку за наявності інформації, для отримання якої надіслано запит органом державної податкової служби (ініціатором), та її документального/підтвердження. У разі відсутності запитуваної органом державної податкової служби (ініціатором) інформації орган державної податкової служби (виконавець) надсилає завірений печаткою запит про подання інформації та її документального підтвердження суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи особисто вручає суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку (пункт 4 Порядку).

Подібний порядок дій податкового органу передбачено і пунктом 86.3 статті 86 Податкового кодексу України, згідно з яким у разі відмови платника податків або його законних представників від отримання примірника акта або довідки про результати перевірки або неможливості його вручення та підписання у зв'язку з відсутністю платника податків або його законних представників за місцезнаходженням такий акт або довідка надсилається платнику податків у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. У зазначених у цьому абзаці випадках контролюючим органом складається відповідний акт.

У разі отримання від суб'єкта господарювання інформації, визначеної у запиті, та її документального підтвердження (протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження суб'єкту господарювання запиту) орган державної податкової служби проводить зустрічну звірку (пункт 6 Порядку).

За результатами проведеної зустрічної звірки складається довідка, яка підписується суб'єктом господарювання (законним чи уповноваженим представником) і посадовими особами органу державної податкової служби та особисто вручається суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку або надсилається суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом із повідомленням про вручення (пункт 7 Порядку).

Задля впровадження єдиного порядку направлення запитів на проведення зустрічних звірок, а також оформлення, передачі та накопичення матеріалів зустрічних звірок органами державної податкової служби розроблені та затверджені наказом Державної податкової адміністрації України від 22 квітня 2011 року №236 Методичні рекомендації щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок.

Згідно із пунктом 2 Методичних рекомендацій для проведення зустрічних звірок відбираються суб'єкти господарювання (контрагенти платника податків), щодо яких виникла необхідність у зіставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків, в тому числі відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків

За правилами пункту 4.4 вказаних рекомендацій у разі встановлення фактів, що не дають змогу провести зустрічну звірку суб'єкта господарювання, зокрема у зв'язку із зняттям з обліку, встановленням відсутності суб'єкта господарювання та/або його посадових осіб за місцезнаходженням (податковою адресою), відповідальний підрозділ не пізніше двох робочих днів від дати надходження запиту складає Акт про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання, реєструє його у Журналі реєстрації довідок про результати проведення зустрічної звірки (актів про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання, неявки для підписання, відмови від писання Довідки про результати проведення зустрічної звірки) та вживає відповідних заходів, передбачених актами ДПС України.

Із вищезазначених правових норм вбачається, що проведення звірки - це дії по співставленню даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, за результатами здійснення яких складається довідка або Акт про неможливість проведення зустрічної звірки. Зустрічна звірка полягає в тому, що перевіряється певний платник податків і зборів, податковий орган має сумніви щодо здійснення певних операцій із контрагентами такого платника податків. У такому випадку направляється відповідний запит до іншого податкового органу або безпосередньо до суб'єкта господарювання (у випадках, коли він знаходиться на обліку в цьому ж органі податкової служби) з метою проведення зустрічної звірки.

Тобто підставою для проведення зустрічної звірки є запит іншого податкового органу (ініціатора) про проведення зустрічної звірки або самостійна ініціатива податкового органу, якщо суб'єкт господарювання перебуває на обліку в тому ж органі державної податкової служби, в якому перебуває платник податків.

Судом встановлено, що запит про надання інформації та її документального підтвердження відповідачу за його податковою адресою не надсилався і не вручався його законному чи уповноваженому представникові під розписку, чим порушено вимоги пункту 4 вказаного Порядку та підпункту 42.2 статті 42 Податкового кодексу України щодо листування з платником податків.

За правилами пункту 45.2 статті 45 Податкового кодексу України, податковою адресою юридичної особи (відокремленого підрозділу юридичної особи) є місцезнаходження такої юридичної особи, відомості про що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

Згідно із статтею 16 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб підприємців" Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення органів державної влади, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців.

В Єдиному державному реєстрі містяться відомості про юридичних осіб, зокрема, про адресу місцезнаходження юридичної особи. В Єдиному державному реєстрі містяться також відомості про відсутність юридичної особи за її місцезнаходженням та про відсутність підтвердження відомостей про юридичну особу (частини друга та п'ята статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб підприємців").

Як закріплює частина перша статті 18 цього ж Закону якщо відомості, які підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, були внесені до нього, то такі відомості вважаються достовірними і можуть бути використані в спорі з третьою особою, доки до них не внесено відповідних змін.

Судом встановлено, що згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців позивач знаходиться за адресою: 08132, Київська обл., Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Київська, буд. 4, кв. 31, записи про відсутність ПП "Хілтон Тайм" за місцезнаходженням у реєстрі відсутні. Факт знаходження позивача за вказаною адресою підтверджується також іншими доказами, наявними в матеріалах справи, зокрема іншими отриманими підприємством від податкового органу запитами щодо надання інформації та документів, надісланих позивачу Інспекцією, договором оренди приміщення, актами приймання послуг оренди й оплати їх вартості.

Крім того, Положенням про організацію взаємодії підрозділів податкової міліції з іншими структурними підрозділами органів державної податкової служби для встановлення місцезнаходження платника податків, затвердженим наказом Державної податкової адміністрації України від 17 травня 2010 року №336, визначені порядок і спосіб дій посадових осіб податкового органу з метою встановлення місцезнаходження платника податків, унесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців запису про відсутність платника податків на адресою місцезнаходження та, в разі встановлення такого факту, - притягнення платника податків до адміністративно-господарської відповідальності шляхом припинення за судовим рішенням. Жодних передбачених таким Положенням дій відповідач у цьому випадку не вчинив.

До того ж, як встановлено судом, посадова особа податкового органу склала Акт про неможливість проведення зустрічної звірки ПП "Хілтон Тайм", обґрунтовуючи це відсутністю позивача за адресою місцезнаходження (податковою адресою).

У зв'язку з цим суд зазначає, що твердження про неможливість проведення зустрічної звірки означає, що жодні дії з приводу співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів позивача провести неможливо. Відтак, усі решта висновків посадової особи податкового органу щодо оцінки первинних бухгалтерських та інших документів підприємства, його господарських відносин з іншими платниками податків, підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, є безпідставними.

Крім того, як вбачається із додатку 3 Методичних рекомендацій №236, зразок "Акт про неможливість проведення зустрічної звірки" не передбачає зазначення податковим органом інформації про реальність господарських операцій та висновку за результатами аналізу податкової звітності.

Проте, у випадку, який розглядається, у Акті про неможливість проведення зустрічної звірки вказано, що за результатами проведених заходів встановлено факти відутності об'єктів оподаткування по операціям між позивачем та його контрагентами. У висновках названого Акта вказано на порушення таким платником податків положень статей 185, 187, 188, 198 Податкового кодексу України.

Такі висновки та інформацію може містити лише акт складений за наслідками проведення документальної перевірки.

Таким чином, докази на підтвердження наявності підстав для проведення зустрічної звірки позивача, а також дотримання порядку для її проведення - відсутні.

У зв'язку із викладеним позовні вимоги у частині визнання протиправними дій по проведенню зустрічної звірки підлягають задоволенню.

Щодо іншої частини вимог, суд зазначає наступне.

За правилами статті 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби або безпосередньо посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби. Перелік інформаційних баз, а також форми і методи опрацювання інформації визначаються центральним органом державної податкової служби. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій та завдань.

Таким чином, зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби може лише така податкова інформація, яка зібрана у відповідності до Податкового кодексу України. Отже, інформація, отримана із порушенням положень цього кодексу не може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби.

Оскільки у спірному випадку інформація, внесена у інформаційні бази даних Міндоходів України, тому зберігатися, опрацьовуватися та використовуватися у них вона не може.

У силу пункту 86.1 статті 86 Податкового кодексу України результати перевірок (крім камеральних) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами органу державної податкової служби та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

У відповідності із пунктом 58.1 статті 58 та пунктом 86.8 статті 86 Податкового кодексу України на підставі акта перевірки податковим органом приймається податкове повідомлення-рішення.

За нормами пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо: платник податків не подає в установлені строки податкову (митну) декларацію; дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках; згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов'язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган; рішенням суду, що набрало законної сили, особу визнано винною в ухиленні від сплати податків; дані перевірок щодо утримання податків у джерела виплати, в тому числі податкового агента, свідчать про порушення правил нарахування, утримання та сплати до відповідних бюджетів податків і зборів, передбачених цим Кодексом, у тому числі податку на доходи фізичних осіб таким податковим агентом; результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов'язань, визначених платником податків у митних деклараціях.

Таким чином, Податковим кодексом України передбачено лише два способи визначення податкових зобов'язань платника податків: самим платником податків шляхом подання податкової декларації або податковим органом шляхом прийняття податкового повідомлення-рішення.

Інші документи не можуть призводити до змін в облікових даних платників податків з приводу їхніх податкових зобов'язань.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що внесення змін податковим органом до інформаційних баз даних та деталізованої бази співставлення показників податкового кредиту та податкових зобов'язань позивача у розрізі контрагентів на підставі акта про неможливість проведення зустрічної звірки чи акта перевірки, без прийняття податкового повідомлення-рішення та без зміни цих показників платником податку самостійно шляхом подання декларацій порушує права та інтереси останнього.

Отже, дії податкового органу по виключенню із відповідних інформаційних баз задекларованих платником податків показників податкового кредиту та податкових зобов'язань у цьому випадку є протиправними, оскільки, по-перше, як вже зазначалося, інформація, отримана із порушенням положень Податкового кодексу не може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби, по-друге, податковим органом в односторонньому порядку, без прийняття рішення, змінюються задекларовані платником податку і прийняті Інспекцією показники податкової звітності відповідного підприємства. Суд також враховує, що відповідний платник податків, задекларувавши свої зобов'язання, які за наслідками цього декларування прийняті ДПІ, може і повинен розраховувати на те, що вони саме так відображаються і використовуються Інспекією, зважаючи на відсутність рішення про інше.

Тому суд дійшов висновку, що право позивача підлягає захисту шляхом відновлення в таких базах показників податкової звітності шляхом вилучення з них або анулювання відомостей, внесених на підставі вказаного Акта.

В той же час, Вищий Адміністративний суд України, направляючи справу на новий розгляд вказав перевірити чи оскаржувані дії відповідача щодо проведення зустрічної звірки та внесення на підставі такого акта змін до автоматизованих систем порушує права та законні інтереси позивача в сфері публічно-правових відносин.

Відповідно підпунктом 17.1.6. пункту 17.1. ст. 17 Податкового кодексу України передбачено право платника податків бути присутнім під час проведення перевірок та надавати пояснення з питань, що виникають під час таких перевірок, ознайомлюватися та отримувати акти (довідки) перевірок, проведених контролюючими органами, перед підписанням актів (довідок) про проведення перевірки, у разі наявності зауважень щодо змісту (тексту) складених актів (довідок) підписувати їх із застереженням та подавати контролюючому органу письмові заперечення в порядку, встановленому цим Кодексом.

Суд вважає, що зазначено право позивача порушено, що призвело до формування невірних висновків про порушення позивачем вимог податкового законодавства.

В ході судового засідання встановлено та не заперечувалось представниками сторін, що на підставі акту про неможливість проведення зустрічної звірки відповідачем внесено зміни до податкової звітності позивача.

Зокрема, до інформаційних баз даних Міністерства доходів і зборів України внесено зміни в частині податкових зобов'язань та податкового кредиту з податку на додану вартість ПП «Хілтон Тайм» за вересень 2013 року, а саме податкові зобов'язання та податковий кредит з податку на додану вартість зменшено.

Отже, відповідач змінив дані, задекларовані ПП «Хілтон Тайм» у податкових деклараціях з податку на додану вартість за вказаний період, що суперечить загальним засадам оподаткування та нормам Податкового кодексу України.

Відповідач як контролюючий орган може змінити задекларовані платником податків дані податкової звітності лише шляхом визначення суми грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість, у випадках, передбачених п. 54.3 ст. 54 ПК України.

Підставою для внесення змін до бази є наявність узгоджених податкових зобов'язань, які визначені податковим повідомленням-рішенням, на підставі висновків акту перевірки про порушення платником податків податкового законодавства.

Отже, внесення змін податковим органом до інформаційних баз даних та деталізованої бази співставлення показників податкового кредиту та податкових зобов'язань позивача у розрізі контрагентів на підставі акта про неможливість проведення зустрічної звірки чи акта перевірки, без прийняття податкового повідомлення-рішення та без зміни цих показників платником податку самостійно шляхом подання декларацій порушує права та інтереси останнього, а, право позивача підлягає захисту шляхом відновлення в таких базах показників податкової звітності шляхом вилучення з них або анулювання відомостей, внесених на підставі вказаного Акта

Пунктом 74.1. ст. 74 Податкового кодексу України передбачено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань (пункт 74.2 ст. 74 Податкового кодексу України).

При цьому слід зазначити, що вищевказана інформація при внесенні до інформаційних баз ДФС впливає на обсяг прав та обов'язків Позивача, а тому для запобігання порушень прав платника податків до інформаційних баз мають включатися показники, визначені контролюючим органом, але які пройшли відповідну процедуру узгодження в адміністративного чи судовому порядку.

Отже, у податкового органу не було правових підстав для внесення інформації щодо висновків акту про неможливість зустрічної звірки до інформаційних баз за відсутності необхідних узгоджень податкових зобов'язань.

Так в судовому засіданні представник позивача зазначав, що коригування показників податкової звітності позивача внаслідок проведеної перевірки порушують законні інтереси позивача та призводять до відмови контрагентів позивача від подальшої співпраці з огляду на невизнання контролюючими органами податкового кредиту задекларованого контрагентами по взаємовідносинам із позивачем.

Рішенням конституційного суду України у справі № 1-10/2004 (справа про охоронюваний законом інтерес) розтлумачено поняття "охоронюваний законом інтерес", що вживається в частині першій статті 4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв'язку з поняттям "права", а саме зазначено, що цей термін треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально правовим засадам."

В спірному випадку дії податкового органу ставлять платника податків у правову невизначеність, оскільки, якщо за наслідками перевірки встановлені порушення вимог податкового законодавства, то наслідком таких порушень, відповідно до вимог Податкового кодексу України, має бути визначення зобов'язання з податків і зборів контролюючим органом шляхом винесення податкового-повідомлення рішення.

Викладення в акті про неможливість проведення зустрічної звірки тверджень про порушення позивачем вимог податкового законодавства без визначення зобов'язання контролюючим органом та винесення податкового повідомлення-рішення, суперечить законному інтересу позивача.

При цьому такий акт про неможливість проведення зустрічної звірки використано як службовий документ і носій доказової інформації та як підстава для коригувань податкової звітності позивача та його контрагентів, що, в свою чергу, потягнуло за собою негативні наслідки для позивача у вигляді шкоди завданої податковій і діловій репутації позивача та відмови з боку контрагентів від подальшої співпраці.

За нормами статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За правилами частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Це покладає на суб'єкта владних повноважень обов'язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до частини першої статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

1. Позов задовольнити.

2.Визнати протиправними дії Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі Головного управління Міндоходів у Київській області по проведенню зустрічної звірки Приватного підприємства "Хілтон Тайм", результати якої оформлено Актом від 10 квітня 2014 року №144/22-03/38679764 "Про неможливість проведення зустрічної звірки Приватного підприємства "Хілтон Тайм" з питань взаємовідносин з контрагентами-покупцями та контрагентами-постачальниками за вересень 2013 року".

3.Визнати протиправними дії Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі Головного управління Міндоходів у Київській області щодо коригування показників податкової звітності Приватного підприємства "Хілтон Тайм" в інформаційних базах даних Міністерства доходів і зборів України на підставі Акта від 10 квітня 2014 року №144/22-03/38679764 "Про неможливість проведення зустрічної звірки Приватного підприємства "Хілтон Тайм" з питань взаємовідносин з контрагентами-покупцями та контрагентами-постачальниками за вересень 2013 року".

4.Зобов'язати Державну податкову інспекцію у Києво-Святошинському районі Головного управління Міндоходів у Київській області відновити в інформаційних базах даних Міністерства доходів і зборів України показники податкової звітності Приватного підприємства "Хілтон Тайм" шляхом вилучення з них або анулювання відомостей, внесених на підставі Акта від 10 квітня 2014 року №144/22-03/38679764 "Про неможливість проведення зустрічної звірки Приватного підприємства "Хілтон Тайм" з питань взаємовідносин з контрагентами-покупцями та контрагентами-постачальниками за вересень 2013 року".

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Щавінський В.Р.