Справа № 815/4395/16
Суддя: Потоцька Н. В.
Дата ухвалення: 2016-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/4395/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2016 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Потоцької Н.В.

розглянувши у порядку письмового провадження справу за позовом приватного підприємства «СОНЕКС» до Одеська митниця ДФС про визнання протиправним та скасування рішень про коригування митної вартості, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «СОНЕКС» звернулося до Одеського окружного адміністративного суду із позовом до Одеської митниці Державної фіскальної служби, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товару від 09.06.2016 року №500060006/2016/000043/2;

- визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товару від 17.06.2016 року №500060006/2016/000046/2;

- визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товару від 24.06.2016 року №500060006/2016/000047/2;

- визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товару від 27.06.2016 року №500060006/2016/000048/2.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що подані декларантом документи необхідно вважати належними та достатніми для підтвердження та визначення митної вартості товару, а висновок митного органу про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартості операції), не обгрунтованим, у звязку із чим застосування резервного методу неправомірним.

Представник позивача в судове засідання не зявився. Подав до суду клопотання за вхід. № 28632/16 від 28.10.2016 р. про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представник відповідача в судове засідання не зявився. Про розгляд справи був повідомлений завчасно та належним чином. До суду надійшло клопотання за вхід. №ЕП/3079/16 від 31.10.2016 року про розгляд справи за відсутності представника відповідача.

В обгрунтування заявленої правової позиції предстапвник відповідача надав до суду письмові заперечення в яких зокрема зазначив, що Одеська митниця ДФС під час здійснення контролю митної вартості товарів позивача та прийняття рішень про коригування митної вартості № 500060006/2016/000043/2 від 09.06.2016, № 500060006/2016/000046/2 від 17.06.2016, № 590060006/2016/000047/2 від 24.06.2016, № 500060006/2016/000048/2 від 27.06.2016 та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 500060006/2016/00120 від 09.06.2016, № 500060006/2016/00133 від 17.06.2016, №500060006/2016/00140 від 24.06.2016, № 500060006/2016/00144 від 27.06.2016 діяла у відповідності до вимог законів та інших мативно-правових актів України, не порушувала права та законні інтереси позивача, тому відсутні підставі для задоволення адміністративного позову ПП «Сонекс».

Відповідно до ч. 6 ст. 128 КАС України, якщо не має перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні.

З урахуванням приписів ст. 128 КАС України, зважаючи на те, що у судове засідання прибули не всі особи, які беруть участь у справі, суд вирішив розглянути справу у письмовому провадженні.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши обставини, якими обґрунтовувалися позовні вимоги та заперечення, перевіривши їх доказами, судом встановлені наступні факти та обставини.

06 листопада 2015 року між позивачем (Покупець) та Компанією ZHEJIANG MINGDA PIPE INDASTRY., LTD (Продавець), укладено контракт поставки сантехнічних виробів за № 06/1115-China, за умовами якого, Продавець передає у власність, а Покупець приймає і оплачує Товар, згідно якого Сторонами узгоджено вартість, кількість Товару, умови поставки та характеристики. На підставі вказаного контракту, позивачем було ввезено на митну територію України обумовлений договором товар.

09 червня 2016 року Одеською митницею ДФС було прийнято рішення про коригування заявленої ПП «СОНЕКС» () митної вартості №500060006/2016/000043/2 товару, що був імпортований відповідно до контракту поставки № 06/1115-China від 06.11.2015 року.

Позивачем імпортувалися такі товари:

-товар за кодом 39172210 (труби жорсткі з полімерів пропілену, безшовні довжина яких перевищує максимальний розмір поперечного перетину (у відрізках по 4 м), з необробленою поверхнею, армовані, для мереж побутового водопостачання та опалення: - PPR-AL-PPR Поліпропіленова труба, армована шаром алюмінію, розміром 20x3,0 мм, кількість 12000 м; розміром 25x3,25 мм, кількість 11040 м);

- товар за кодом 39263000 (кріпильні вироби з пластмаси для використання з системами побутового водопостачання та опалення: - кріплення для сантехнічних труб, діаметром 25 мм, кількістю 16000 шт., 40 мм кількістю 1200 шт., 20 мм кількістю 24000 шт. Виробник ZHEJIANG MINGDA PIPE INDASTRY., LTD);

- товар за кодом 3917400 (фітинги з полімерів пропілену, для пластикових труб, які використовуються в системах побутового водопостачання та опалення: муфта розміром 20 мм кількістю 24700 шт.; розміром 25 мм кількістю 9600 шт.; розміром 32 мм кількістю 3600 шт.; розміром 40 мм кількістю 1680 шт.; розміром 50 мм кількістю 200 шт.);

- товар з кодом 74122000 (фітинги для труб із мідних сплавів, з пластиковими частинами, які використовуються в системах побутового водопостачання та опалення: кутник з кріпленням розміром 20 мм х 1/2" кількістю 1120 шт.);

- товар за кодом 84818081 (вентилі кульові та конічні для систем побутового опалення та водопостачання, виготовлені з пластику та недорогоцінних металів (латуні, цинку): - вентиль пластиковий з латунною кулею діаметром 25 мм кількістю 1800 шт.; діаметром 40 мм кількістю 320 шт.; - вентиль кульовий латунний кутовий розміром 20 мм х 1/2" кількістю 1500 шт.; розміром 25 мм х 3/4" кількістю 30 шт.

Як зазначено у рішенні про коригування митної вартості товарів від 09.06.2016 року №500060006/2016/000043/2, «До митного оформлення для підтвердження митної вартості товарів були подані наступні документи: зовнішньоекономічний контракт від 06.11.15 №06/1115-Chine, інвойс MDJ201602-4 від 24.02.2016. У поданій до митного оформлення ЕМД №500060006/2016/009380 від 08.06.2016 пять товарів (у коносаменті відсутній товар «Фітинги для труб з мідних сплавів» який є у ЕМД під номером 4. Також у поданому до митного оформлення інвойсі №MDJ201602-4 від 24.02.2016 та платіжному дорученні від 10.05.2016№10 відрізняються банківські реквізити. Враховуючи спрацювання профілю ризику автоматизованої системи аналізу та управління ризиками щодо можливого заниження митної вартості (орієнтовний показник митної вартості, розрахований відповідно до ПКМУ від 16.09.2015 №724, вище ніж заявлено за МД), та враховуючи вищезазначене, відповідно до п. 3 cт. 53 МКУ для підтвердження заявленої митної вартості декларант або уповноважена ним особа зобовязані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1)виписку з бухгалтерської документації, 2)висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. 39.06.2016 електронним повідомленням декларантом було надіслано додаткові документи графіки зміни на нафту, мідь, сталь, лист продавця) 10.06.2016 електронним повідомленням надіслана інформація про те, що більш додаткові документи надаватися не будуть. Наданими додатковими документами розбіжності усунені не були. За результатом проведеної консультації шляхом обміну електронними повідомленнями між органом доходів та зборів та декларантом з метою обгрунтованого вибору методу визначення митної вартості, було обрано другорядний метод визначення митної вартості - за ціною договору щодо подібних товарів та за резервним методом. Відповідно до п.2 ст.58 у випадку якщо використані відомості не підтверджені документально, відповідно до п. 3 ст.58 застосовують другорядні методи, зазначені у п.2 ч. 1 ст.57 МКУ. В органі доходів і зборів наявна інформація щодо вартості операцій з подібними товарами (тов.1). Стосовно товару №4 органи доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами. Відповідно до ст.. 62, 63 МКУ методи визначення митної вартості операцій на основі віднімання та додавання не можуть бути використані, оскільки в органі доходів і зборів відсутня інформація щодо обчислення вартості, наданої виробником товарів (товар 4). Відповідно до п.1 ст.64 МКУ у разі якщо митну вартість товарів не можна визначити шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів (4) буде визначена, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі резервним методом. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ЄАІС та встановлено, що: по товару №1 рівень митної вартості за товарами, митне оформлення яких вже здійснено є більшим 1,60 дол. США/кг нетто, ніж заявлено декларантом 1,55 дол. США/кг нетто, мд 100250005/2016/147944 від 19.04.16; по товару №4 рівень митної вартості за товарами, митне оформлення яких вже здійснено є більшим 6,72 дол. США/кг нетто, ніж заявлено декларантом - 3,28 дол. США/кг нетто (мд 500060702/2016/6958 від 02.06.2016)».

Згідно повідомлення державного інспектора від 08.06.2016 року (а не від 09.06.2016, як зазначено у рішенні про коригування митної вартості) інспектор керуючись п.3 ст.53 МК України зобовязав декларанта протягом 10 календарних днів надати додаткові документи: 1)виписку з бухгалтерської документації; 2)висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Декларантом у свою чергу вимогу інспектора було виконано у повному обсязі шляхом надання: бухгалтерської виписки, інформацію біржових організацій про динаміку зміни вартості, пояснення стосовно зауважень інспектора щодо необхідності врахування зазначених у товаротранспортних документах числових показників, які підлягають обчисленню для визначення митної вартості товару.

28 березня 2016 року між Позивачем (Покупцем) та компанією «YONGKANG SANGPIE RADIATOR CO.LTD» (Продавець), укладено контракт поставки сантехнічних виробів за №28/0316-China, за умовами якого, Продавець передає у власність, а Покупець приймає і оплачує Товар, згідно якого Сторонами узгоджено вартість, кількість Товару, умови поставки та характеристики.

17 червня 2016 року Відповідачем було прийнято рішення про коригування заявленої Позивачем митної вартості, №500060006/2016/000046/2 товару, що був імпортований Позивачем відповідно до контракту поставки № 28/0316-China від 28.03.2016 року.

Позивачем імпортуються такі товари:

- товар за кодом 76169910 (радіатори для опалення, алюмінієві, литі, неелектричні, 10-секційні: SH-B-500A3 біметалеві, 18300 секцій (1830 шт.) Торгівельної марки Ocean).

Як зазначено у рішенні про корегування митної вартості №500060006/2016/000046/2 від 17.06.2016 року, «До митного оформлення для підтвердження митної вартості товарів були надані наступні документи: зовнішньоекономічний договір від 28.03.2016 №28/0316- China, інвойс від 28.03.2016 № SH160097-LN&OL01 проформа інвойсу від 28.03.2016 № SN160097-LN&OL01, копія банківського платіжного документу від 06.04.2016 №7, копія митної декларації країни відправлення від 29.04.2016 № 8987322. Посадова особа здійснює перевірку документів та відомостей, які надаються митним органом під час переміщення товарів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України. Враховуючи спрацювання профілів ризику автоматизованої системи аналізу та управління ризиками щодо можливого заниження митної вартості, та у звязку із тим, що подані документи містять розбіжності, а саме: 1) у наданому до митного оформлення прас-листі № б/н від 25.03.2016 відсутня інформація про ціну товару на модель (SH-B- 500АЗ), яка заявлена до митного оформлення у митній декларації № 500060006/2016/009847 від 16.06.2016; 2) у наданому до митного оформлення пакувальному листі № б/н від 16.05.2016 наведені відомості про інший рахунок-фактуру №SN160098-LN&OL02), у той час коли до митного оформлення митної декларації № 500060006/2016/009847 від 16.06.2016 було надано рахунок-фактуру № SN160097ZLN&OL01 від 28.03.2016; 3) у наданому до митного оформлення прас-листі № б/н від 25.03.2016 передбачено відомості про умови поставки, яким відповідає запропонована вартість товару; 4) пунктом 4.2 зовнішньоекономічного договору N° 28/0316-China від 28.03.2016 передбачено надання відправником сертифікату якості, який видано виробником або уповноваженим органом КНР, разом з тим зазначений документ до митного оформлення не надавався та у поданих до митного оформлення документах відсутня інформація про виробника товару та країну походження товару. З огляду на вище викладене, відповідно до п. 3 cт. 53 МКУ для підтвердження заявленої митної вартості декларант або уповноважена ним особа зобовязані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: - договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прас-листи) виробника товару; - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Відповідно до п.6 cт. 53 МКУ декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. Відповідно до cт. 254 МКУ декларанту необхідно надати переклад копії експортної декларації країни відправлення № 18987322 від 29.04.2016.

17.06.16 електронним повідомленням уповноваженої особи декларанта було надіслане повідомлення №1706 з переліком наданих додатково документів. Додатково були надані: висновок експерта від 16.06.2016 №20-47/06-2016, лист продавця б/н від 16.06.2016, пакувальний аркуш б/н від 17.06.2016, сертифікат якості, сертифікат походження товару та інші документи. В наданому листі продавця б/н від 16.06.2016 іде посилання на пакувальний аркуш від 16.05.2016 N SN160097-LN&OL01 якого немає серед наданих документів. За результатом проведеної консультації шляхом обміну електронними повідомленнями між органом доходів та зборів та декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості, було обрано другорядний метод визначення митної вартості резервний метод. Відповідно до п.2 ст. 58 у випадку якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально, відповідно до п. 3 ст. 58 застосовують другорядні методи. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ЄАІС та встановлено, що по товару №1 рівень митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено є більшим 2,02 дол. США/кг нетто (митна декларація №110070002/2016/107424 від 14.06.2016), ніж заявлено декларантом 1,93 дол. США/кг нетто., тому митну вартість визнано на рівні 2,02 дол. США/кг нетто. Декларанту розяснено права на оскарження рішення про коригування заявленої митної вартості у органів доходів та зборів вищого рівня або до суду».

Листом від 17.06.2016 року на електронне повідомлення інспектора декларантом надані пояснення та підтверджуючі документи.

Декларантом надавалися пояснення, підтверджені листом постачальника, який вибачається за помилкове зазначенні у пакувальному листі іншого рахунку-фактури, із посиланням на нормативні приписи щодо вичерпного переліку документів, на підставі яких визначається митна вартість товарів, та щодо додаткових документів, які на вимогу інспектора декларантом подані у повному обсязі, і відповідно прийняті інспектором без зауважень.

12 листопада 2015 року між Позивачем (Покупцем) та Компанією «ZHEJIANG EAST INDUSTRIAL CO. LTD» (Продавець), укладено контракт поставки сантехнічних виробів за №12/1115-China, за умовами якого, Продавець передає у власність, а Покупець приймає і оплачує Товар, згідно якого Сторонами узгоджено вартість, кількість Товару, умови поставки та характеристики.

24 червня 2016 року Відповідачем було прийнято рішення про коригування заявленої Позивачем митної вартості, №500060006/2016/000047/2 товару, що був імпортований Позивачем відповідно до контракту поставки № 12/1115-China від 11.11.2015 року.

Позивачем імпортуються такі товари:

- товар за кодом 76169910 (радіатори для опалення, алюмінієві, литі, неелектричні, 10-секційні: 500/96 біметалеві, 28000 секцій (2800 шт.) Торгівельної марки Camino).

Як зазначено у рішенні про коригування митної вартості №500060006/2016/000047/2 від 24.06.2016 року «До митного оформлення для підтвердження митної вартості товарів були подані наступні документи; зовнішньоекономічний договір від 12.11.2015 №12/1115- China, інвойс від 20.03.2016 № 160320, проформи інвойсів від 20.03.2016 № 160320/1, від 20.03.2016 № 160320/13, копії банківських платіжних документів від 23.05.2016 № 12, від 20.03.2016 № 6, від 14.04.2016 № 8 та інші документи. Враховуючи спрацювання профілів ризику автоматизованої системи аналізу та управління ризиками щодо можливого заниження митної вартості, та у звязку із тим, що подані документи містять розбіжності, а саме: 1) відповідно до п. 3.2 зовнішньоекономічного договору від 12.11.2015 № 12/1115-China оплата за контрактом може проводитись у вигляді передоплати на підставі інвойсу виставленого у адрес замовника. У той же час згідно проформ інвойсів від 20.03.2016 № 160320/1 та 160320/13 покупець сплачує 100 % суми постачальнику протягом 5 днів від дати проформи інвойсів. Проте, платіжне доручення № 8 на суму 49915 дол. СІЛА (передоплата за товар згідно проформи інвойсу від 20.03.2016 № 160320/1) датується 14.04.2016; платіжне доручення № 12 на суму 28810 дол. США (передплата за товар згідно проформи інвойсу від 20.03.2016 № 160320/13) датується 23.05.2016. 2) згідно п. 4.2 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 12.11.2015 № 12/1115-China, кожна партія товару супроводжується, зокрема, митною декларацією країни експорту та сертифікатом якості. Проте, до митного оформлення даний документ не надавався. З огляду на вищевикладене, відповідно до п. 3 ст. 53 МКУ для підтвердження заявленої митної вартості декларант або уповноважена ним особа зобовязані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прас-листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення (з перекладом на українську мову); - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. Відповідно до п.6 ст.53 МКУ декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. 24.06.2016 року електронним повідомленням ТОВ «БЕЛО КОМПАНІ» (уповноважена особа) було надіслано лист декларанта №2406 з переліком наданих додатково документів. Додатково були надані: бухгалтерська виписка довільної форми, каталог товару, експортний прас лист від 04.03.2016 року, висновок експерта від 23.06.2016 №20-58/06-2016, сертифікат відповідності від 24.12.2013 року, копія експортної декларації країни відправлення №18845048 від 14.05.2016 та інші документи. Відповідно до пп. в) п. 2 ч. 10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, повязаних із пакуванням. Згідно п. 4.6 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 12.11.2015 №и 12/1115-China вартість пакування та тари входить у вартість товару. Проте, з наданих до митного оформлення та у додатково надісланих документах неможливо встановити скільки саме становить дана складова митної вартості ціни товару. Додатково інформуємо, що відповідно до ст. 254 МКУ органи доходів і зборів мають право вимагати переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є України, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. Але декларантом було надано переклад копії експортної декларації країни відправлення № 18845048 від 14.05.2016 без реквізитів уповноваженого перекладача, що не дає змогу визначити коректність даного перекладу. Також, відповідно до п.4.2 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 12.11.2015 № 12/1115-China, кожна партія товару супроводжується сертифікатом якості. Проте декларантом, 24.06.2016 було додатково надіслано сертифікат відповідності від 24.12.2013р. Таким чином декларантом не було надано усі додаткові документи на запит митного органу. За результатом проведеної консультації шляхом обміну електронними повідомленнями між органом доходів і зборів та декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості, було обрано другорядний метод визначення митної вартості резервний метод. Відповідно до п.2 ст.58 у випадку якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально, відповідно до п. 3 ст. 58 застосовуються другорядні методи, зазначені у п.2 ч. 1 ст.57 МКУ. В органі доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами, тому відповідно до ст. 59, 60 МКУ неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних або подібних товарів. Відповідно до ст.. 62, 63 МКУ методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки в органі доходів і зборів відсутня інформація щодо обчислення вартості, наданої виробником товарів. Відповідно до п.1 ст.64 МКУ у разі якщо митну вартість оцінюваних товарів не можна визначити шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів буде визначена, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі резервним методом. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ЄАІС та встановлено, що по товару № 1 рівень митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено є більшим 2,02 дол. США/кг нетто (митна декларація №110070002/2016/107424 від 14.06.2016), ніж заявлено декларантом - 1,93 дол. США/кг нетто, тому митну вартість визначено на рівні 2,02 дол. США/кг нетто».

27 червня 2016 року Відповідачем було прийнято рішення про коригування заявленої Позивачем митної вартості, №500060006/2016/000048/2 товару, що був імпортований Позивачем відповідно до контракту поставки № 28/0316-China від 28.03.2016 року.

Позивачем імпортуються такі товари:

- товар за кодом 76169910 (радіатори для опалення, алюмінієві, литі, неелектричні, 10-секційні: радіатори 80 Ві-500 біметалеві, 18040 секцій (1804 шт.) Торгівельної марки Ocean). Як зазначено у рішенні про корегування митної вартості №500060006/2016/000048/2 від 27.06.2016 року «До митного оформлення для підтвердження митної вартості товарів були подані наступні документи: зовнішньоекономічний договір від 28.03.2016 №28/0316- China, інвойс від 16.05.2016 №SH160098-LN&OL02, проформа інвойсу від 16.05.2016 №SH- 160098-LN&OL02, копія банківського платіжного документу від 08.06.2016 № 13, довідка про транспортні витрати від 21.06.2016 N° 0006 (завірена штампом підприємства без коду ЄДРПОУ). У звязку з тим, що подані документи містять розбіжності, а саме: 1) у наданому до митного оформлення пакувальному листі № б/н від 16.05.2016 зазначено відомості про інший коносамент (177XBJBJN27592A) ніж той, що подано до митного оформлення (WMS16050591) разом з МД №500060006/2016/010420 від 24.06.2016; 2) відправником товару 15.05.2016 було видано виправлений пакувальний лист № б/н від 16.05.2016 на іншу вагу нетто та вагу брутто але 19.05.2016 видано коносамент №WMS16050591 на невірну вагу брутто та 23.05.2016 було видано сертифікат про походження товару №G30075де зазначено також невірну вагу брутто вантажу; 3) пунктом 4.2 зовнішньоекономічного договору № 28/0316-China передбачено надання відправником митної декларації країни експорту, разом з тим зазначений документ до митного оформлення не надавався; 4) пунктом 4.2 зовнішньоекономічного договору №28/0316-China передбачено надання відправником інвойсу в якому повинні бути зазначені відомості про країну походження товару, разом з тим у наданому до митного оформлення комерційному рахунку №SH160098-LN&L002 від 16.05.2016 зазначена інформація відсутня. Враховуючи спрацювання профілів ризику автоматизованої системи аналізу та управління ризиками щодо можливого заниження митної вартості, а також те, що у поданих документах містяться розбіжності, відповідно до п.3 cт. 53 МКУ для підтвердження заявленої митної вартості декларант або уповноважена ним особа зобовязані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: - договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг повязаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); - копію митної декларації країни відправлення; - виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прас-листи) виробника товару; - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. 27.06.2016 електронним повідомленням ТОВ «ВЕЛО КОМПАНІ» (уповноважена особа) було надіслане повідомлення №2406 з переліком наданих додатково документів. Додатково були надані: виписка з бухгалтерської документації від 16.06.2016; каталог б/н (на торгівельну марку SUNNY HEATER); прас-лист виробника продукції від 25.03.2016№ б/н (відсутній термін дії); висновок експерта від 16.06.2016 № 20-47/06-2016 (на іншу партію товару) ; лист імпортера №240616/01 від 24.06.2016; копія експортної декларації країни відправлення від 17.05.2016 №18829672 (китайською мовою без перекладу) та інші документи. За результатом проведеної консультації шляхом обміну електронними повідомленнями між органом доходів і зборів та декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості, було обрано другорядний метод визначення митної вартості - резервний метод. Відповідно до п.2 cт.58 у випадку якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально, відповідно до п.3 cт. 58 застосовують другорядні методи, зазначені у п.2 ч. 1 cт. 57 МКУ. В органі доходів і зборів відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами, тому відповідно до cт. 59, 60 МКУ неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів. Відповідно до cт. 62, 63 МКУ методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки в органі доходів і зборів відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відповідно до п. l cт. 64 МКУ митна вартість оцінюваних товарі буде визначена, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі резервним методом 3 метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ЄАІС ДФС та встановлено, що по товару №1 рівень митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено є більшим 2,02 дол. США/кг нетто (митні декларації №110070002/2016/107424 від 14.06.2016, №110070002/НОМЕР_1 від 10.06.2016, №500060006/2016/008882 від 01.06.2016) ніж заявлено декларантом - 1,884 дол. США/кг нетто, тому митну вартість визнано на рівні 2,02 дол. США/кг нетто».

Перевіряючи правомірність оскаржуваних рішень Одеської митниці ДФС від 09.06.2016 року № 500060006/2016/000043/2, від 17.06.2016 року №500060006/2016/000046/2, від 24.06.2016 року № 500060006/2016/000047/2, від 27.06.2016 року № 500060006/2016/000048/2 про коригування митної вартості товарів від, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до частини 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); добросовісно; розсудливо.

Правовідносини, що виникли між сторонами у даній адміністративній справі врегульовано нормами Митного кодексу України (надалі по тексту - МК України) в редакцій чинній на момент виникнення спірних правовідносин.

Статтею 543 МК України визначено, що безпосереднє здійснення державної митної справи покладається на органи доходів і зборів.

До митної справи відповідно до ст.7 МК України відносяться, крім іншого, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення.

Згідно з п. 23, 24 ст.4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно положень Митного кодексу України орган доходів і зборів здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, якою є відповідно до ст.49 МК України, їх вартість, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до статті 50 МК України, відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов'язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Згідно з частиною 1 статті 51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частинами 1, 2, 3 статті 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов'язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв'язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Згідно з частинами 1, 2 статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

При цьому відповідно до частини 3 статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами 5, 6 статті 53 МК України передбачено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Відповідно до положень статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов'язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Аналіз вказаних норм свідчить, що у разі наявності розбіжностей у поданих декларантом до митного оформлення документах для підтвердження заявленої митної вартості товару, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов'язані надати додатковий перелік документів. При цьому витребовування митним органом таких документів може мати місце у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

При цьому, суд зазначає, що митний орган має право витребувати додаткові документи на підтвердження заявленої митної вартості, але це право виникає лише в передбачених законом випадках, а саме: у разі якщо документи, що подаються декларантом містять розбіжності, наявні ознаки підробки, або неповноту відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Зазначені обставини митним органом суду доведені не були.

З урахуванням викладеного, судом не встановлено обґрунтованих підстав у відповідача для витребування додаткових документів на підтвердження заявленої митної вартості.

При цьому, суд зазначає, що неподання документів, витребуваних митницею, не є підставою для відмови в митному оформленні товару, оскільки для прийняття такого рішення митний орган повинен довести, що подані до митного оформлення документи в своїй сукупності не дають можливість здійснити митне оформлення товару за методом, обраним декларантом. У ході розгляду справи такі обставини відповідачем не доведені.

Відповідно до норм чинного законодавства митний орган має виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. При цьому, такий контроль може здійснюватися в тому числі шляхом порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, тобто з використанням бази даних Єдиної автоматизованої системи Державної митної служби України, яка містить відповідну інформацію.

В той же час, розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім аргументом для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору. Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу, відповідно до норм Митного Кодексу.

При цьому, інспектор митного органу не звернув увагу, що декларантом були виконані всі вимоги інспектора щодо надання додаткових документів, що зазначений товар у використаній інспектором митній декларації не відповідає якісним характеристикам імпортованого позивачем товару, що інспектором використано для порівняння рівня митної вартості митне оформлення на підставі резервного методу, а не за ціною контракту.

Окрім того, інспектор митного органу не звернув уваги на відмінності між торговими марками шлангів, які мають різний ціновий діапазон, комплектацію, тощо.

А відтак, відповідачем було здійснено корегування митної вартості без дотримання нормативних приписів Митного кодексу України щодо порівняння вартості аналогічних товарів. У даному випадку, відповідач здійснював порівняння рівня митної вартості щодо товарів, які навіть не можуть бути аналогічними або подібними.

Митним кодексом України (ч. 4 ст. 319, ст. 337) передбачено проведення митного контролю із застосуванням єдиної з митними органами інформаційно-телекомунікаційної системи, проте правовий статус такої автоматизованої системи, порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних субєктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності, Митним Кодексом України не передбачено. У звязку з чим, автоматизована інформаційна система (ЦБД ЄАІС ДМСУ), даними якої оперує митний орган, на час розгляду справи має статус для службового користування, у звязку з чим, суд приходить до висновку, що зазначена база не містить обєктивних даних, які підтверджуються документально, тому оцінці не підлягають, у звязку з чим в якості належного доказу по справі не приймається.

Згідно положень п.п. 4,5 ст. 54 Митного кодексу України, митний орган зобовязаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобовязаний вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. Наведення у графі 33 Рішення про коригування повинно містити розбіжності або сумніви у достовірності наданої інформації повинні свідчити саме про невірні числові значення складових митної вартості товарів; спрацювання профілів ризиків АСАУР та наявність інформації про те, що ідентичні або подібні товари було оформлено у митному відношенні іншими особами за вищою митною вартістю не може бути підставою для витребування додаткових документів та відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості товарів за ціною контракту. Відомості з інформаційних баз даних мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митницею відповідних рішень та не мають більшого значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар. Як наслідок, само лише зазначення у рішенні про коригування митної вартості товарів реквізитів раніше оформленої митної декларації з вищим рівнем митної вартості товару не може вважатись належним підтвердженням обґрунтованості коригування митної вартості.

Зазначена правова позиція викладена в постановах Вищого адміністративного суду України № 826/4003/14 від 11.11.2014 року; № 810/1376/14 від 09.10.2014 року; №826/716/14 від 14.10.2014 року; № 826/13312/ 13-а від 17.02.2015 року; листі Міндоходів і зборів України № 10441/7/99-99-10-03-01-14 від 07.05.2014 року Щодо судових спорів стосовно визначення (коригування) митної вартості товарів.

Як встановлено судом, декларантом були подані відповідачу всі необхідні для митного оформлення товару документи, що підтверджують вартість товару за першим методом (за ціною договору), які були визначені у ВМД та надалі у картці відмови, серед яких: зовнішньоекономічний контракт, інвойс, ВМД та інші. Розбіжності в документах виявлені інспектором, не являються розбіжностями, як встановлено судом вище.

Так, у відповідача відсутні підстави для витребування додаткових документів, оскільки останнім не наведено які саме дані щодо числового значення складових митної вартості товарів, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена чи підлягає сплаті відсутні або містять розбіжності.

Частиною 2 статті 55 МК України передбачено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Згідно з частинами 7, 8 статті 55 МК України у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів або неможливості надати затребувані митним органом додаткові документи за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи митний орган випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

У ході розгляду справи відповідач не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товарів, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в достовірності наданої інформації та не дають можливості визначити митну вартість шляхом застосування обраного декларантом основного методу за ціною договору.

Згідно з частиною 1 статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов'язані між собою особи або хоч і пов'язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Відповідач не надав доказів наявності обмежень, передбачених частиною 1 статті 58 МК України, які виключають використання основного методу. Такого обмеження у використанні основного методу визначення митної вартості товару, як неподання додаткових документів, Митний кодекс України не передбачає.

Статтею 64 МК України, якою регламентовані умови використання резервного методу, застосованого відповідачем при прийнятті спірного рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, передбачено, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі:1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України; 2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей; 3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера; 4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу; 5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн; 6) мінімальної митної вартості; 7) довільної чи фіктивної вартості. У разі якщо ця стаття застосовується митним органом, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов'язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Отже, митним органам надано право застосування резервного методу у випадках, коли вони аргументовано вважають, що інші п'ять методів не можуть бути використані та не дозволять об'єктивно та максимально точно встановити вартість оцінюваних товарів.

Між тим, відповідачем, яким визначено митну вартість товару на підставі резервного методу, не надано суду доказів того, що ним до застосування цього методу послідовно застосовувались інші методи визначення митної вартості.

Згідно з частинами 1, 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Наявними в справі доказами підтверджується правомірність поданих позивачем документів для визначення митної вартості товарів за основним методом. Натомість відповідачем не надано доказів, які б переконливо свідчили про заниження позивачем митної вартості імпортованих товарів та законність відмови в митному оформленні товару за заявленим методом.

Судом встановлено, що відповідачем були порушені приписи чинного законодавства щодо здійснення контролю правильності визначення митної вартості та застосування методів визначення митної вартості товару.

Оскільки у ході судового розгляду встановлено невідповідність оскаржуваних позивачем рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №500060006/2016/000043/2, №500060006/2016/000046/2, №500060006/2016/000047/2, №500060006/2016/000048/2 критеріям, зазначеним у ч.3 ст.2 КАС України, а відповідачем правомірність цих рішень доведена, суд прийшов до висновку про задоволення позову щодо визнання їх протиправними та скасування.

Керуючись ст. ст. 6-8, 71, 86, 122, 128, 158-163, 167, 186, 254 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товару від 09.06.2016 року №500060006/2016/000043/2.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товару від 17.06.2016 року №500060006/2016/000046/2.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товару від 24.06.2016 року №500060006/2016/000047/2.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товару від 27.06.2016 року №500060006/2016/000048/2.

Стягнути з Одеської митниці ДФС () за рахунок бюджетних асигнувань на користь приватного підприємства «СОНЕКС» () суму судового збору за подання адміністративного позову за:

- платіжним дорученням № 42 від 31.08.2016 р. у сумі 1 670, 23 грн. (одна тисяча шістсот сімдесят гривень 23 коп.)

Постанова набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст. 254 КАС України.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через Одеський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії постанови з одночасним поданням її копії до суду апеляційної інстанції.

Суддя Потоцька Н.В.