Справа № 804/6862/16
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2016-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

17 жовтня 2016 р. Справа № 804/6862/16

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Східного територіального управління Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

13 жовтня 2016 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Східного територіального управління Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про:

- стягнення із Східного територіального управління Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку та Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку моральної шкоди у розмірі 50000,00 грн.

- стягнення зі Східного територіального управління Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку та Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 29.04.2016 до дня винесення судового рішення по справі.

Пунктом 3 частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Вивчивши подані позовні матеріали, суд дійшов висновку, що адміністративний позов подано з порушенням вимог, встановлених статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), і підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлений процесуальний порядок звернення до суду та вичерпний перелік вимог до позовної заяви.

Так, згідно ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Порядок обчислення та справляння судового збору визначений Законом України "Про судовий збір".

01 вересня 2015 року набрав законної сили Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22.05.2015 № 484/VIII, згідно з яким внесено зміни до Закону України "Про судовий збір", в тому числі щодо ставок судового збору.

У відповідності до п.п. 1) п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір"(зі змінами, внесеними Законом України № 484-VІІI від 22.05.2015, які набрали законної сили з 01.09.2015) ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який поданий фізичною особою становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати за кожну вимогу.

Предметом позову у даній справі є, зокрема, вимоги позивача про стягнення із Східного територіального управління Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку та Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку моральної шкоди у розмірі 50000,00 грн.

Таким чином, за подання даного адміністративного позову позивачу необхідно було сплатити судовий збір за немайнову вимогу у сумі 551,20грн.

Проте, як вбачається з матеріалів адміністративного позову, позивачем не надано документа, що підтверджує сплату судового збору за подання позову до адміністративного суду.

Суд вважає, що клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору за подання адміністративного позову не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 88 КАС України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 визначено вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору:

1) позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі;

2) позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, а також смертю фізичної особи;

3) позивачі - у справах про стягнення аліментів;

4) позивачі - у справах щодо спорів, пов'язаних з виплатою компенсації, поверненням майна, або у справах щодо спорів, пов'язаних з відшкодуванням його вартості громадянам, реабілітованим відповідно до Закону України "Про реабілітацію жертв політичних репресій на Україні";

5) особи, які страждають на психічні розлади, та їх представники - у справах щодо спорів, пов'язаних з розглядом питань стосовно захисту прав і законних інтересів особи під час надання психіатричної допомоги;

6) позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення;

7) громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб;

8) інваліди Великої Вітчизняної війни та сім'ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи;

9) інваліди I та II груп, законні представники дітей-інвалідів і недієздатних інвалідів;

10) позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи;

11) виборці - у справах про уточнення списку виборців;

12) військовослужбовці, військовозобов'язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов'язаних з виконанням військового обов'язку, а також під час виконання службових обов'язків;

13) учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов'язаних з порушенням їхніх прав;

14) позивачі - у справах у порядку, визначеному статтею 12 Закону України "Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту";

15) фізичні особи (крім суб'єктів підприємницької діяльності) - кредитори, які звертаються з грошовими вимогами до боржника щодо виплати заборгованості із заробітної плати, зобов'язань внаслідок заподіяння шкоди життю та здоров'ю громадян, виплати авторської винагороди та аліментів, - після оголошення про порушення справи про банкрутство, а також після повідомлення про визнання боржника банкрутом;

16) позивачі - за подання позовів щодо спорів, пов'язаних з наданням статусу учасника бойових дій відповідно до пунктів 19, 20 частини першої статті 6 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

З огляду на викладене, позивач не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору за подання адміністративного позову до суду.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У розумінні приписів указаної норми відстрочення або розстрочення сплати судового збору позивачу, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин та підтвердження їх належними доказами.

Позивачем на підтвердження скрутного матеріального становища надано Індивідуальні відомості про застраховану особу Пенсійного фонду України від 30.06.2016 за № 4471/11-10-2, однак надані документи не відображають відомості про об'єктивний матеріальний стан особи на час подання адміністративного позову, яка може мати й інші доходи.

Також, позивач зазначає, що перебуває в Державній службі зайнятості на обліку як безробітна, проте допомоги по безробіттю не одержує, що підтверджується довідкою Лівобережного центру зайнятості м. Дніпропетровська від 03.10.2016 № 4674, проте в означеній довідці лише зазначено про те, що позивач дійсно перебуває на обліку в Лівобережному центрі зайнятості м. Дніпропетровська як безробітна з 15.09.2016.

Окрім того, позивачем надана довідка Державної податкової інспекції в Амур - Нижньодніпровському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 05.08.2016 № 14061/04-61-08-02-65, з якої встановлено, що станом на поточну дату відсутня можливість надати відомості з Державного реєстру фізичних осіб про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 01.04.2016 по 31.07.2016.

Отже, позивачем не надано доказів на підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, які відображають відомості про об'єктивний матеріальний стан особи на час подання адміністративного позову (станом на 13.10.2016). Інших доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору станом на час подання позову позивачем не надано, у зв'язку із чим клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню судом.

Згідно зі статтею 108 КАС України позовна заява, яка подана без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, залишається без руху, про що суд повідомляє позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 88, 106, 108, 160, 165 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Східного територіального управління Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 01 листопада 2016 р. для усунення недоліків шляхом надання до суду оригіналу документа про сплату судового збору за подання адміністративного позову в розмірі 551,20 грн.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя О.В. Царікова