Справа № 802/1446/16-а
Суддя: Віятик Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2016-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

26 жовтня 2016 р. Справа № 802/1446/16-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Віятик Наталії Володимирівни,

за участю:

секретаря судового засідання: Коляденка Олександра Леонідовича

позивача: ОСОБА_1, ОСОБА_2

відповідача 1: Гусак М.П.

відповідача 2: не прибув (заява без участі)

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ГУНП у Вінницькій області про залишення позову без розгляду у адміністративній справі

за позовом: ОСОБА_1

до: Головного управління Національної поліції України у Вінницькій області, Атестаційної комісії №14 ГУ Національної поліції у Вінницькій області

про: визнання незаконними та скасування рішень, поновлення на роботі та стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (далі - відповідач 1), атестаційна комісія №14 ГУНП у Вінницькій області (далі - відповідач 2) про визнання незаконними та скасування рішень, поновлення на роботі та стягнення коштів.

17.10.2016 через відділ прийому суду представником відповідача 1 подано клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду, у зв'язку із пропуском строку звернення до суду, в частині позовних вимог щодо визнання незаконним та скасування рішення атестаційної комісії №14 ГУНП у Вінницькій області, оформлене протоколом ОП №15.00025046.0053865 від 15.08.2016. Клопотання мотивоване тим, що позивачем порушено місячний строк звернення до суду із вимогою про оскарження рішення відповідача 2, оскільки, на думку представника відповідача 1 проведення атестації відноситься до проходження публічної служби.

Позивач та представник позивача проти заявленого клопотання заперечували зазначивши, що строк звернення до суду пропущений з поважних причин, оскільки позивач вважає, що він отримав завірену копію атестаційного листка - 09.09.2016, що підтверджується підписом на його заяві від 02.09.2016 про отримання документів.

Представник відповідача 1 у судовому засіданні підтримала подане клопотання та просила його задовольнити.

Представник відповідача 2 у судове засідання не з'явився, проте надав заяву, в якій просить розглянути справу без його участі.

Розглянувши клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду в частині у зв'язку з пропуском строку звернення до суду, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 5 КАС України, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Виходячи з рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом як принципу здійснення правосуддя в адміністративних судах (п.3 ст. 7 КАС України), правила ст. 99 КАС України поширюються і на звернення до адміністративного суду особи з позовом у випадках, встановлених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим кодексом або іншими законами.

Приписами ч. 2 ст. 99 КАС України, визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 ст. 99 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За приписами ч. ч. 3, 5 ст. 57 Закону України «Про національну поліцію», атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками. Порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1465 від 17.11.2015 затверджено Інструкцію про порядок проведення атестування поліцейських (далі - Інструкція № 1465), якою визначено порядок створення атестаційних комісій, організацію та порядок проведення атестування поліцейських.

Згідно п.п. 24, 25 розділу ІV Інструкції № 1465 за результатами атестування висновки, зазначені в протоколі атестаційної комісії, заносяться до атестаційного листа, який підписується головою та секретарем комісії та в місячний строк направляється до керівника, якому надано право на призначення поліцейського на посаду та звільнення з посади або зі служби в поліції. Поліцейський, який атестувався, ознайомлюється з висновком атестування, зазначає дату та підпис.

На переконання суду, позивач ознайомився зі змістом атестаційного листа та висновком атестаційної комісії № 14 ГУНП у Вінницькій області - 17.08.2016, про що свідчить його особистий підпис, який міститься на атестаційному листі, однак з адміністративним позовом звернувся лише 22.09.2016, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що отримавши атестаційний листок 09.09.2016, позивач в межах місячного строку звернення до суду, тобто по 17.09.2016 мав можливість оскаржити рішення Атестаційної комісії №14 ГУ НП у Вінницькій області, оформлене протоколом ОП №15.00025046.0053865 від 15.08.2016 в строки передбачені КАС України.

Відповідно до ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.72 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Статтею 100 КАС України встановлено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно п. 9 ч. 1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Крім того, не вирішення питання про можливість застосування строків звернення до суду може свідчити про порушення права на справедливий суд, закріпленого у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вказуючи про принцип рівності сторін, ЄСПЛ зазначає, що кожній стороні мають бути надані рівні можливості щодо представлення справи у такому вигляді, якій не ставить її у невигідне становище стосовно свого противника (рішення у справі "Бацаніна проти Росії" від 26.05.2009 № 3932/02, § 22).

Відповідно до прецендентного права суду, рішення судів і трибуналів повинні бути належним чином мотивовані. Ступінь цього обов'язку може варіюватися залежно від характеру рішення, що повинно бути визначено у світлі конкретних обставин справи (справа "ОСОБА_4 проти Іспанії" § 26).

Вказані принципи допомогають зрозуміти деякі важливі елементи справедливого суду. При цьому, й саме питання застосування строку звернення до суду тісно пов'язано з їх реалізацією.

Показовою в питанні застосування строку позовної давності в контексті ст. 6 Конвенції є справа "Gradescolo S.R.L. проти Молдови".

У цій справі ЄСПЛ послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов'язком для країн, які підписали Конвенцію.

Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов'язано з реалізацією права на справедливий суд.

Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Це питання регулюється національним законодавством, тлумачиться Верховним Судом України (справа № 6-239цс14 від 04.02.2015 р., справа № 6-738цс15 від 24.06.2015 р. та інші) та вказаними рішеннями Європейського суду з прав людини.

Підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними судом не встановлено.

Таким чином, суд дійшов висновку, що адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (далі - відповідач 1), атестаційна комісія №14 ГУНП у Вінницькій області (далі - відповідач 2) про визнання незаконними та скасування рішень, поновлення на роботі та стягнення коштів в частині позовних вимог щодо визнання незаконним та скасування рішення Атестаційної комісії №14 ГУНП у Вінницькі області, оформлене протоколом ОП №15.00025046.0053865 від 15.08.2016 про невідповідність ОСОБА_1 займаній посаді - залишити без розгляду.

Керуючись п. 9 ч. 1 ст. 155, ст. ст. 165, 186, 254 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання представника ГУНП у Вінницькій області про залишення позову в частині позовних вимог без розгляду - задовольнити.

2. Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ГУ НП у Вінницькій області, Атестаційної комісії №14 ГУ НП у Вінницькій області про визнання дій протиправними та скасування рішень в частині позовних вимог про визнання незаконним та скасування рішення Атестаційної комісії №14 ГУ НП у Вінницькій області, оформлене протоколом ОП №15.00025046.0053865 від 15.08.2016р.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України. Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Віятик Наталія Володимирівна