Справа № 802/831/16-а
Суддя: Крапівницька Н. Л.
Дата ухвалення: 2016-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Вінниця

17 жовтня 2016 р. Справа № 802/831/16-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Крапівницької Н.Л.,

секретаря судового засідання: Середюка М.А.,

за участю представників сторін:

позивача: ОСОБА_1,

третьої особи: ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці адміністративну справу за позовом

ОСОБА_3

до Реєстраційної служби Крижопільського районного управління юстиції, Крижопільської районної державної адміністрації;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4

про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на нерухоме майно, -

В С Т А Н О В И В:

В проваджені Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_3 до Реєстраційної служби Крижопільського районного управління юстиції, Крижопільської районної державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на нерухоме майно.

Позовні вимоги мотивовано тим, що відповідно до свідоцтва про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства (майновий сертифікат) серії НОМЕР_1 (а.с. 9) виданого Павлівською сільською радою 28.04.2015 року позивач, відповідно до списку осіб, які мають право на майновий пай, затвердженого зборами співвласників від 21.06.2001 року, являюсь власником частки майна пайового фонду КСП "Павлівське" розміром 27908,0 гривень або 12,5 відсотків. З метою збереження майна, співвласники використовували деяке майно для власних потреб із подальшою перспективою його виділення в натурі і оформлення відповідних прав. Так, ОСОБА_3 використовував цементний склад вартістю 8835,0 гривень на який подавав заяви про виділ цього майна в натурі.

Позивачу стало відомо, що право власності на будівлю складу по АДРЕСА_1 реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 19 - зареєстровано відповідачем за ОСОБА_4. Не погоджуючись з вказаним рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень позивач звернувся до суду.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити позов у повному обсязі.

Відповідачі в судове засідання не з'явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Представник третьої особи в судовому засідання проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на обставини викладені в письмових запереченнях.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України, неприбуття в судове засідання без поважних причин представника сторони або третьої особи, які прибули в судове засідання, або неповідомлення ним про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Протоколом загальних зборів Спілки від 09 січня 2015 року вирішено виділити в натурі ОСОБА_4 склад під цемент вартістю 8835,0 грн. та інше ліквідне майно.

В травні 2016 року Реєстраційною службою Крижопільського районного управління юстиції у Вінницькій області, на підставі рішення Державного реєстратора Реєстраційної служби Крижопільського РУЮ про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 29074407 від 02.04.2016 року, за ОСОБА_4 зареєстровано право власності на будівлю складу по АДРЕСА_1 реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 19.

Відносини, пов»язані з державною реєстрацією прав на нерухоме майно, обтяжень регулюються Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", в редакції Закону №834-УІІІ від 26.11.2015 року, Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень затвердженого постановою Кабміну України від 25 грудня 2015 року, №1127, (в подальшому Порядок), який вступив в дію 01 січня 2016 року.

Позивач в обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що Спілка співвласників майнових паїв реорганізованого КСП "Павлівське" не створена. Проте, в матеріалах справи міститься статут спілки громадян співвласників майна реорганізованого колективного сільськогосподарського підприємства "Павлівське", в якому зазначено, що дана спілка створена відповідно до рішення зборів її засновників і метою її створення є задоволення і захист законних економічних інтересів, пов'язаних з розпорядженням спільним майном, отриманим в результаті реорганізації КСП "Павлівське". Даний статут, згідно відмітки, затверджено в сільській раді 21.06.2001 року.

Суд також зазначає, що вказана на момент проведення перереєстрації КСП "Павлівське" діяв "Порядок оформлення правонаступництва за зобов'язаннями реорганізованих колективних сільськогосподарських підприємств" затверджений Наказ Міністерства аграрної політики України 14 березня 2001 року №63 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 4 квітня 2001 р. за № 306/5497.

Відповідно до п.5-11 вказаного Порядку рішення про реорганізацію КСП приймається вищим органом управління КСП (загальними зборами або зборами уповноважених осіб) або за рішенням суду, арбітражного суду. Реорганізація передбачає створення на базі КСП однієї або декількох юридичних осіб-правонаступників в один із таких способів: злиття, поділ, виділення або перетворення. До новостворених юридичних осіб - правонаступників КСП повністю або в межах обсягів правонаступництва переходять майнові права та обов'язки реорганізованого підприємства. У разі злиття КСП з іншим підприємством всі майнові права та обов'язки кожного з підприємств переходять до підприємства, яке виникло в результаті злиття. При приєднанні КСП до іншого підприємства до останнього переходять всі майнові права та обов'язки КСП. Рішення про реорганізацію в такий спосіб приймається вищим органом управління КСП та вищим органом управління підприємства, до якого КСП приєднується. При поділі КСП на декілька юридичних осіб, до кожної з них переходять за роздільним актом (балансом) у відповідних частинах майнові права та обов'язки КСП, що реорганізується. При перетворенні КСП в інше підприємство, яке щойно виникло, переходять всі майнові права та обов'язки реорганізованого КСП. При реорганізації КСП в один із наведених способів (злиття, поділ, приєднання, перетворення) КСП втрачає статус юридичної особи і вважається таким, що припинило свою діяльність з моменту виключення його з державного реєстру.

Стосовно посилань представника позивача на те, що нормативним актом, який регулював порядок розподілу та використання майна КСП, був затверджений наказом Мінагрополітики України від 14.03.2001 року №62 Порядок розподілу та використання майна реорганізованих КСП (далі Порядок №62),який втратив чинність відповідно до наказу Мінагрополітики України від 11.04.2013 року №253.

Так, відповідно до наведеного Порядку №62 свідоцтво про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства (майновий сертифікат) з відміткою про виділення майна в натурі та акт приймання-передачі майна є підставою для проведення державної реєстрації прав з видачею свідоцтва про право власності.

При цьому, як зазначено в Порядку №62 відмітка у майновому сертифікаті про виділ майна в натурі повинна бути засвідчена підписом керівника підприємства та печаткою.

Також суд зазначає, що у зв'язку з втратою чинності Порядку №62 Державна реєстраційна служба України листом від 06.06.2014 року N9 9299/05-15-14 роз'яснила, що при виділення майна в натурі конкретному власнику підприємство-правонаступник, одночасно з підписанням акту приймання-передавання майна робило відмітку про виділення майна в натурі у свідоцтві про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства, що засвідчувалось підписом керівника підприємства та печаткою та акт приймання-передачі майна. Вказана відмітка міститься на свідоцтві виданому ОСОБА_4 (а. с. 65-66).

Слід також відмітити, що на свідоцтві позивача (а. с. 9) вказана відмітка про виділ майна в натурі відсутня.

Порядок проведення державної реєстрації прав та їх обтяжень визначається Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" №1952-IV від 01.07.2004 року зі змінами та доповненнями чинних на момент виникнення спірних правовідносин.

Згідно із статтею 2 Закону №1952-IV державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Державний реєстр речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об'єкти та суб'єктів таких прав.

Державний реєстр прав містить відомості про зареєстровані права і обтяження, суб'єктів прав, об'єкти нерухомого майна, документи, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав. Невід'ємною складовою частиною Державного реєстру прав є база даних про реєстрацію заяв і запитів та реєстраційні справи(ч.1 ст. 10 Закону №1952-IV).

В частині 1-6 Статті 15 Закону зазначено, що державна реєстрація прав та їх обтяжень проводиться в такому порядку: 1) прийняття і перевірка документів, що подаються для державної реєстрації прав та їх обтяжень, реєстрація заяви; 2) встановлення факту відсутності підстав для відмови в державній реєстрації прав та їх обтяжень, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та/або їх обтяжень; 3) прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, відмову в ній або зупинення державної реєстрації;4) внесення записів до Державного реєстру прав; 5) видача свідоцтва про право власності на нерухоме майно у випадках, встановлених статтею 18 цього Закону; 6) надання витягів з Державного реєстру прав про зареєстровані права та/або їх обтяження. Орган державної реєстрації прав, державні реєстратори зобов'язані надати до відома заявників інформацію про необхідний перелік документів для здійснення державної реєстрації прав. Перелік документів для здійснення державної реєстрації прав визначається Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень У випадках, передбачених законодавством України, державна реєстрація прав проводиться після технічної інвентаризації об'єкта нерухомого майна, права стосовно якого підлягають державній реєстрації. Державній реєстрації підлягають виключно заявлені права та їх обтяження за умови їх відповідності законодавству і поданим документам. Державна реєстрація прав (надання відмови в ній) проводиться у строк, що не перевищує п'яти робочих днів (крім випадків, установлених частиною сьомою цієї статті) з дня надходження до органу державної реєстрації прав заяви про таку реєстрацію і передбачених цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до нього, документів, необхідних для її проведення. Державна реєстрація права власності (надання відмови в ній) на підприємство як єдиний майновий комплекс та в разі, якщо їй передує видача свідоцтва про право власності на нерухоме майно, проводиться у строк, що не перевищує чотирнадцяти робочих днів. У разі якщо під час розгляду заяви про державну реєстрацію прав державним реєстратором встановлено, що подані інші заяви про державну реєстрацію прав на те саме майно, заяви розглядаються в порядку черговості їх надходження. При цьому заява розглядається тільки після прийняття рішення державним реєстратором щодо попередньо розглянутої заяви і внесення ним відповідного запису до Державного реєстру прав.

В статті 17 Закону №1952-IV зазначено вимоги до документів, що подаються для державної реєстрації прав та їх обтяжень. Текст документів, що подаються для державної реєстрації прав та їх обтяжень, повинен бути написаний розбірливо. Прізвище, ім'я, по батькові фізичних осіб та їх місце проживання, а також найменування юридичних осіб та їх місцезнаходження повинні бути написані повністю. Не приймаються для державної реєстрації прав та їх обтяжень документи з підчищеннями або дописками, закресленими словами та іншими не обумовленими в них виправленнями, заповнені олівцем, а також з пошкодженнями, які не дають змоги однозначно тлумачити їх зміст. Документи, що встановлюють виникнення, перехід, припинення прав на нерухоме майно та їх обтяжень і подаються для державної реєстрації прав, повинні відповідати вимогам, встановленим цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Електронні документи, подані для проведення державної реєстрації прав, оформляються згідно з вимогами законодавства у сфері електронних документів та електронного документообігу, а також електронного цифрового підпису. Відповідальність за відповідність електронних копій оригіналів документів, необхідних для державної реєстрації прав та їх обтяжень, оригіналам таких документів у паперовій формі несе особа, яка подає заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень в електронній формі.

Свідоцтво про право власності на нерухоме майно, згідно з положеннями ст. 18 Закону №1952-IV, що підтверджує виникнення права власності при здійсненні державної реєстрації прав на нерухоме майно, видається: 1) фізичним та юридичним особам на новозбудовані, реконструйовані об'єкти нерухомого майна; 2) членам житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу, які повністю внесли свої пайові внески; 3) юридичним особам у разі внесення до статутного фонду (статутного або складеного капіталу) об'єктів нерухомого майна їх засновниками учасниками); 4) фізичним особам та юридичним особам, які в разі ліквідації (реорганізації) юридичної особи отримали у власність у встановленому законодавством порядку нерухоме майно юридичної особи, що ліквідується (реорганізується); 5) фізичним особам та юридичним особам, що вийшли зі складу засновників (учасників) юридичної особи за рішенням органу, уповноваженого на це установчими документами, отримали у власність об'єкт нерухомого майна, переданий їм; 6) реабілітованим громадянам, яким повернуто у власність належні їм об'єкти нерухомого майна; 7) у разі виділення окремого об'єкта нерухомого майна зі складу об'єкта нерухомого майна, що складається із двох або більше об'єктів; 8) фізичним та юридичним особам на об'єкти нерухомого майна, які в установленому порядку переведені з житлових у нежитлові і навпаки; 8-1) фізичним та юридичним особам у разі безоплатної передачі їм земельної ділянки із земель державної чи комунальної власності за рішеннями органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування; 9) в інших випадках, встановлених законом.

Частина 1 ст. 19 визначає, що державна реєстрація прав проводиться на підставі: 1)договорів, укладених у порядку, встановленому законом, та актів прийому-передачі активів та/або зобов'язань неплатоспроможного банку приймаючому або перехідному банку, крім випадків, визначених законом; 2) свідоцтв про право власності на нерухоме майно, виданих відповідно до вимог цього Закону; 3) свідоцтв про право власності, виданих органами приватизації наймачам житлових приміщень у державному та комунальному житловому фонді; 4) державних актів на право власності або постійного користування на земельну ділянку у випадках, встановлених законом; 5) рішень судів, що набрали законної сили; 6) інших документів, що підтверджують виникнення, перехід, припинення прав на нерухоме майно, поданих органу державної реєстрації прав разом із заявою.

Державним реєстратором після перевірки відповідності наданих документів нормам чинного законодавства порушень не виявлено. В наслідок чого, 02.04.2016 року було проведено державну реєстрацію прав та їх обтяжень на будівлю складу, який знаходиться за АДРЕСА_1

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч. 1 ст. 71 КАС України).

Згідно із статтею 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів позивача, оцінивши досліджені у ході судового розгляду справи докази в їх сукупності, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову. Відтак, у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

З урахуванням вимог ст. 94 КАС України сплачений при зверненні до суду судовий збір позивачу не присуджується.

Керуючись ст.ст. 70, 71, 79, 86, 94, 128, 158, 162, 163, 167, 255, 257 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування рішення Державного реєстратора Крижопільського районного управління юстиції Горбатенко Р.В. за №29074407 від 02.04.2016 року, про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на будівлю складу по АДРЕСА_1 реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 19, номер запису про право власності 13995494 відмовити.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя підпис Крапівницька Н. Л.

Копія вірна Суддя:

Секретар: