Справа № 817/1256/16
Суддя: Сало А.Б.
Дата ухвалення: 2016-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 жовтня 2016 року Р і в н е №817/1256/16

Рівненський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Сала А.Б., за участю секретаря судового засідання Мідлік А.В. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: ОСОБА_1,

відповідача: представники Марщівська О.П., Мальчевська І.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом:

ОСОБА_1
доПрокуратури Рівненської області
про визнання нечинним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Рівненського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Прокуратури Рівненської області про визнання нечинним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Ухвалою суду від 12.09.2016 відкрито провадження у справі.

З змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить суд поновити строк для звернення до суду із вказаним позовом.

Водночас, в судовому засіданні, під час розгляду справи, відповідач - прокуратура Рівненської області подала заяву про залишення позову без розгляду у зв'язку з пропущенням позивачем строку звернення до адміністративного суду.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав подане клопотання та зазначив, що адміністративний позов ОСОБА_1 про оскарження наказу прокуратури Рівненської області від 14.12.2015 поданий 12.08.2016. Що перевищує, визначений законом місячний строк практично на 7 місяців. хоча, про, порушення своїх прав остання дізналася або принаймні повинна була дізнатись ще при ознайомленні з наказом про звільнення. Тому, представник відповідача просить суд залишити позовну заяву без розгляду.

Позивач проти заяви про залишення позову без розгляду заперечила, вказала, що на її переконання перебіг строку звернення до суду розпочався з моменту отримання нею відповіді на запит про публічну інформацію з прокуратури Рівненської області, а саме з моменту її ознайомлення зі списком прокурорсько-слідчих працівників органів прокуратури Рівненської області, які залишились працювати в органах прокуратури. Зокрема, позивач вказує на те, що саме з даного списку їй стало відомо, що особи, які разом з нею проходили конкурс на зайняття посади прокурора Здолбунівської місцевої прокуратури Рівненської області і зайняли нижчі, ніж вона, місця у рейтинговому списку, були працевлаштовані в органах прокуратури. Тому, на думку ОСОБА_1, саме з цього моменту необхідно рахувати початок перебігу строку звернення нею до суду із вказаним позовом.

Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши всі докази у справі подані ними на обґрунтування заявленого клопотання та заперечення, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

За приписами частини 1 статті 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 вказаної статті, загальний строк звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав свобод та інтересів особи становить шість місяців, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення своїх прав свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Згідно з частиною 3 статті 99 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зокрема, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Встановлення місячного строку звернення до суду із адміністративним позовом у справах з питань проходження публічної служби встановлено законодавцем з метою досягнення юридичної визначеності у вказаних публічно-правових відносинах якомога в найкоротший термін.

Саме встановлення такого строку визначає час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, що в повній мірі відповідає практиці Європейського суду з прав людини, яка також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (рішення від 22.10.1996 та від 27.02.1980).

Водночас, як вбачається з з змісту заявленого позову - предметом оскарження у вказаній справі є наказ прокуратури Рівненської області від 14.12.2015 №1510, яким ОСОБА_1 (дівоче прізвище - ОСОБА_1), звільнена з посади прокурора прокуратури Гощанського району Рівненської області.

З змістом даного наказу ОСОБА_1 ознайомилася того ж дня, що підтверджено підписом на наказі (а.с.37).

При цьому, посилання позивача на те, що початок перебігу строку звернення до суду у вказаній справі необхідно рахувати з моменту отримання нею відповіді на запит про публічну інформацію з прокуратури Рівненської області є не обґрунтованим.

Будь-яких поважних причин пропуску строку звернення до суду позивачем не наведено та відповідно не надано доказів на їх підтвердження.

При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що її незнання або небажання дізнатися про наявність порушень з боку будь-якого субєкта владних повноважень її прав свобод чи інтересів - не є і не може бути визнано судом як поважна причина пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльності), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Таким чином, з позовної заяви, доданих до неї документів та пояснень позивача вбачається, що жодних належних та допустимих доказів щодо причин пропуску строку вчасного звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, позивач не вказує і не надає, та відповідно судом не встановлено обставин, що свідчать про наявність об'єктивних перешкод для подання позову у встановлений законодавством строк, а отже судом не вбачається підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Відповідно до п.9 ч.1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Керуючись ст.ст. 99, 100, п.9 ч.1 ст. 155, ст. 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Прокуратури Рівненської області про визнання нечинним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Сало А.Б.