Справа № 820/5829/16
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2016-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

820/5829/16

Україна

ХАРКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 жовтня 2016 р. № 820/5829/16

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Тітов О.М., розглянувши адміністративний позов Київської об'єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Запоріжнафтопродуктгруп" про стягнення податкового боргу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Київська об'єднана державна податкова інспекція м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріжнафтопродуктгруп» (код ЄДРПОУ 37221323) на користь Державного бюджету України кошти в розмірі 6116258,00 грн. з розрахункових рахунків, що належать підприємству. стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс Петроль" код (ЄДРПОУ 38369038) на користь Державного бюджету України кошти у розмірі 6 511 253,89 грн. з розрахункових рахунків, що належать підприємству. Крім того, просив надати відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі відповідно д що до ст. 8 КАС України.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з наступного.

Згідно з частиною 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Суд зазначає, що порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22.05.2015 року №484-VIIІ, який набув чинності 01.09.2015 року, внесені зміни до Закону України "Про судовий збір", зокрема Законом України "Про судовий збір" (зі змінами та доповненнями) встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою – ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

При цьому, відповідно до чинної на час подання позовної заяви редакції Закону України "Про судовий збір" органи податкової інспекції не наділені пільгами щодо сплати судового збору.

Заявником разом з позовними вимогами заявлено клопотання, в якому позивач просить суд відстрочити сплату судового збору, у зв'язку з відсутністю коштів для сплати судового збору, оскільки у тимчасовому кошторисі інспекції на 2016 рік не передбачено сум на сплату судового зору.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма кореспондується зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір" згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

З даної норми вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Як зазначено у Довідці про результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами Закону України "Про судовий збір" від 23 січня 2015 року, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати. Таку ж позицію підтримав Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 25 вересня 2015 року (51554263).

Суд зазначає, що звільнення судом від сплати судового збору на певний строк є правом, а не обов'язком суду, та обмежене фінансування бюджетної установи не може бути підставою для її звільнення від сплати судового збору.

За таких підстав клопотання не підлягає задоволенню, а тому позовна заява, відповідно до вимог ч. 1 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України має бути залишена без руху.

Відповідно до ч. 3 ст.106 КАС України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Крім того, абзацом 27 п. 2 Правил надання послуг поштового зв’язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009р. № 270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв’язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв’язку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Вміст поштового відправлення містить бланк вкладення, який згідно з п. 61 Правил надання послуг поштового зв’язку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв’язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

З огляду на викладене та з урахуванням вимог ч. 3 ст. 106 КАС України, належним доказом надіслання суб’єктом владних повноважень відповідачу і третім особам у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів може бути опис вкладення разом з оригіналом розрахункового документу.

Вказані висновки також викладені у листі Вищого адміністративного суду України №2091/11/13-11від 16.11.2011 року.

З матеріалів справи вбачається, що до позовної заяви додано фіскальний чек від 12.10.2016 року про поштове відправлення, з якого не має можливості встановити вміст поштового відправлення та повну адресу одержувача.

Тому позивачу - суб'єкту владних повноважень - необхідно надати докази вручення або надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та додані до неї документи.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст. 106, ст. ст. 108, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Київської об'єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Київської об'єднаної державної податкової інспекції м. Харкова Головного управління ДФС у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Запоріжнафтопродуктгруп" про стягнення податкового боргу - залишити без руху.

Повідомити позивачу про необхідність виправити недоліки позовної заяви протягом п'ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали та роз'яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати до суду:

- докази вручення або надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та додані до неї документи.

Копію даної ухвали невідкладно направити особі, що звернулась із адміністративним позовом.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або згідно з ч. 3 ст. 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Тітов О.М.