Справа № 826/6394/16
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2016-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

17 жовтня 2016 року 15:26 № 826/6394/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Аблова Є.В.,

при секретарі судового засідання Мар'янченко Д.А.,

за участю сторін:

представника позивача - Скрипніченка С.О.,

представників відповідача - Киричек В.О., Куця В.О., ОСОБА_4,

розглянувши в судовому засіданні адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до публічного акціонерного товариства «ПроКредит Банк» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до публічного акціонерного товариства «ПроКредит Банк», в якому просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень ПАТ "ПроКредит Банк" (Код ) за адресою: проспект Перемоги, 107-А у Святошинському районі міста Києва;

- визначити спосіб виконання судового рішення у порядку, передбаченому наказом МНС України від 21.10.2004 №130 «Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів», зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 8 листопада 2004 р. за №1416/10015, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень підприємства за адресою: просп. Перемоги, 107-А у Святошинському районі міста Києва;

- в разі задоволення даного адміністративного позову про застосування заходів реагування, обов'язок, щодо забезпечення виконання рішення суду, покласти на - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві;

- судові витрати покласти на ПАТ "ПроКредит Банк" (Код ).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що під час проведення планової перевірки приміщень підприємства за адресою: просп. Перемоги, 107-А у Святошинському районі міста Києва встановлено, що підприємство функціонує з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

При цьому, позивач зазначає, що перелічені в акті перевірки порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, які працюють, перебувають на підприємстві, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі, оскільки такі порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Представник відповідача проти позову заперечував, зазначивши, що ті порушення, які можливо усунути без проведення ремонтних робіт були усунені АТ «ПроКредит Банк» в строк, передбачений Приписом №197. Також, з метою усунення порушень, 08.04.2016 року, АТ «ПроКредит Банк» було укладено Договір підряду №08/04/16, згідно якого у приміщеннях АТ «ПроКредит Банк» за адресою: м. Київ, проспект Перемоги, 107-А, будуть виконуватись ремонтно-будівельні роботи згідно локального кошториса. Порушення, що не могли бути усунені без проведення ремонтних робіт, будуть усунені внаслідок проведення ремонтних робіт, які на даний час тривають у приміщеннях. З метою усунення порушень, 28.04.2016 року, АТ «ПроКредит Банк» було укладено Договір№302 на розробку проектної документації системи автоматичної пожежної сигналізації та голосового оповіщення стадія «РП» (копія додається). За наслідками виконання даного договору у приміщенні буде встановлена автоматична пожежна сигналізація з оповіщенням. Тобто п.33 Акту №197 буде усунений. З метою усунення порушень, укладено договір від 20.05.2016р. про влаштування системи газового пожежогасіння в приміщенні комутаційної (копія додається). За наслідками виконання даного договору у приміщенні комутаційної буде встановлена системами автоматичного пожежогасіння. Тобто п.29 Акту №197 буде усунений. Отже, АТ «ПроКредит Банк» вживає усіх можливих заходів щодо усунення порушень.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Як вбачається з наявних матеріалів справи, з метою здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було видано наказ від 18.02.2016 № 52 «Про проведення планових перевірок».

Так, п. 913 державному інспектору доручено в період 11.03.2016-31.03.2016 провести планову перевірку ПАТ "ПроКредит Банк" за адресою: проспект Перемоги, 107-А у Святошинському районі міста Києва щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

На підставі наказу № 52, було видано посвідчення від 29.02.2016 НОМЕР_1 на проведення державним інспектором перевірки підприємства, за адресою: проспект Перемоги, 107-А у Святошинському районі міста Києва.

Частиною 4 статі 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення від 19.02.2016 №25/376 про проведення планової перевірки підприємства за адресою: проспект Перемоги, 107-А у Святошинському районі міста Києва, 23.02.2016 було направлено рекомендованим листом на адресу відповідача.

Згідно частини 5 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Перед початком здійснення перевірки державним інспектором було надано/пред'явлено відповідальному за протипожежний стан ОСОБА_4 службове посвідчення, що засвідчує особу перевіряючого та посвідчення НОМЕР_1.

На підставі наказу №52 та посвідчення НОМЕР_1 було здійснено планову перевірку щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Присутнім під час здійснення планової перевірки був ОСОБА_4, який згідно наказу ПАТ "ПроКредит Банк" від 23.03.2016 №77 є відповідальним за протипожежний стан.

Під час здійснення перевірки, встановлено, що підприємство функціонує порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а саме:

- не в усіх приміщеннях на видних місцях не вивішені інструкції про заходи пожежної безпеки;

- приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки відповідно ДСТУ 180 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (180 6309:1987. ЮТ) та ГОС' 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;

- на об'єкті на доповнення до схематичного плану евакуації не розроблена інструкція, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку мають проводитися практичні тренування всіх задіяних працівників;

- для будівель і приміщень складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки «Норми визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежної небезпекою», а також клас зони за «Правилами будов електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні;

- на дверях горища не вказано місце зберігання ключів;

- допускається захаращення елекрощитової матеріальними цінностями;

- допускається захаращення вентиляційної матеріальними цінностями

- розміщення меблів в офісному приміщенні на 4-му поверсі не забезпечує евакуаційні проходи до сходових кліток та інших шляхів евакуації відповідно до ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди», ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки», СНиП 2.09.02-85* «Производственные здания», ДБН В.2.3- 15:2007 «Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів», ДБН В.2.2-28:2010 «Будинки адміністративного та побутового призначення», інших будівельних норм за видами будинків та споруд;

- допускається застосування покриття підлоги матеріалами з не визначеними показниками щодо токсичності продуктів горіння, помірної димоутворювальної здатності та відповідності групам поширення полум'я РП1, РП2. ГОСТ 12.1.044-89 «ССБТ. Пожаровзрывоопасность веществ и материалов. Номенклатура показателей и методы их определения» ДСТУ Б В.2.7-70-98 «Будівельні матеріали. Метод випробування на розповсюдження полум'я»;

- допускається фіксація самозакривних дверей у відчиненому положенні;

- на шляхах евакуації влаштовані турнікети;

- шляхи евакуації захаращені меблями, обладнанням та різними матеріалами;

- відстань між світильниками та предметами з горючих матеріалів менше 0, 5 м;

- допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами;

- у приміщеннях, в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін виконано з матеріалів, з невизначеними показниками пожежної безпеки;

- за наявності людей у приміщенні двері евакуаційних виходів знаходяться зачиненими;

- допускається в одній секції зберігання гуми та інших товарів і підвальних приміщеннях;

- ширина проходів в підвальному приміщенні не забезпечена ні менше 1 -то метру;

- виходи на горище захаращені матеріальними цінностями;

- шляхи евакуації з підвального приміщення захаращені матеріальними цінностями;

- шляхи евакуації з першого поверху захаращені матеріальним цінностями;

- допускається складування матеріальних цінностей в сходових клітинах;

- не надано акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки за підвісними стелями;

- електрощити, групові електрощитки не захищені автономними системами пожежогасіння;

- складські (підсобні) приміщення розташовані в підвалі не відділені протипожежними дверима з межею вогнестійкості ЕІ60;

- приміщення архіву розташовані в підвалі не відділені протипожежними дверима з межею вогнестійкості ЕІ60;

- пожежні кран-комплекти не перевірені на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;

- складські приміщення розташовані в підвальному поверсі не мають люків або вікон розміром 0,9x1,2 або системи димовидалення;

- приміщення комутаційної не обладнані системою автоматичного пожежогасіння;

- допускається захаращення серверної матеріальними цінностями;

- двері сходових кліток, що виходять у бік атріума, не виконані протипожежними 2-го типу;

- виходи до атріума зі сходових кліток, ліфтових холів та інших шляхів евакуації не обладнані протипожежними тамбур-шлюзами 1-го типу з підпором повітря під час пожежі. Підпір повинен забезпечувати надлишковий тиск не менше 20 Па за умови одних відкритих дверей тамбур-шлюзу;

- система оповіщення про пожежу не виконана 5-го типу.

За результатами перевірки складений акт перевірки від 31.03.2016 №197 (далі - акт перевірки).

Даний акт перевірки був підписаний ОСОБА_4 без жодних зауважень.

Таким чином, позивач в ході перевірки встановив, що приміщення ПАТ "ПроКредит Банк" за адресою: проспект Перемоги, 107-А у Святошинському районі міста Києва експлуатуються з порушеннями пожежної та техногенної безпеки створюють загрозу життю та здоров'ю людей (як працюючому персоналу, так й іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі).

Згідно зі статтею 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння легкими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Статтею 55 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VI передбачені заходи щодо забезпечення пожежної безпеки, відповідно до частини першої якої забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб'єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.

Зокрема, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях (частина друга статті 55 Кодексу цивільного захисту України). Аналогічні положення містяться в Правилах пожежної безпеки України, що затверджені Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417.

Положеннями частини 2 статті 51 та частини 3 статті 55 цього Кодексу передбачено, що забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб'єкта господарювання покладено на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (надалі - Закон № 877-V).

Статтею 1 цього Закону визначено, що «державний нагляд (контроль)» - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; «заходи державного нагляду (контролю)» - це планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Зокрема, у відповідності до ч. 1 ст. 5 і ч. 6 ст. 7 Закону № 877-V планові заходи здійснюються відповідно до річних або квартальних планів, які затверджуються органом державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому, або до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Згідно із ч. 7 ст. 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Також ч. 4 ст. 4 Закону № 877-V передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно абз. 1 ч. 5 ст. 4 цього Закону виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Крім того, суд враховує те, що відповідно до ч. 1 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб..

Частина 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема:

- здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу;

- звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

За приписами норм ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

Водночас у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

При цьому, такий центральний орган виконавчої влади в силу норми ч. 2 ст. 64 зазначеного Кодексу реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України «Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій» від 16.01.2013 № 20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України (далі - Міністр), одним з основних завдань якого є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, що забезпечується безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

У ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання.

Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Таким чином, вищенаведеними положеннями законодавства встановлено, що у разі встановлення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) застосовуються виключно за рішенням адміністративного суду, що свідчить про те, що позивач звернувся до суду у межах наданих йому повноважень та з дотриманням законодавства України.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом слугували виявлені під час планової перевірки, результати якої оформлені актом від 31.03.2016 №197, порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки.

В ході розгляду даної справи судом встановлено, що відповідачем вживаються заходи з метою усунення встановлених порушень у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, які зафіксовані в акті перевірки. При цьому, матеріалами справи підтверджується, що з метою усунення порушень, 28.04.2016 року АТ «ПроКредит Банк» укладено договір №302 на розробку проектної документації системи автоматичної пожежної сигналізації та голосового оповіщення стадія «РП», за наслідками виконання якого буде встановлена автоматична пожежна сигналізація з оповіщенням, тобто п. 33 акту перевірки №197 буде усунений.

Крім того, представник відповідача зазначив, що з метою усунення порушень, укладено договір від 20.05.2016р. про влаштування системи газового пожежогасіння в приміщенні комутаційної, за наслідками виконання якого у приміщенні комутаційної буде встановлена системами автоматичного пожежогасіння, тобто п.29 Акту №197 буде усунений.

Наведені вище обставини свідчать про намагання відповідача привести експлуатацію приміщень за адресою: проспект Перемоги, 107-А у Святошинському районі міста Києва у відповідність до норм чинного законодавства, однак суд зазначає, що станом на момент вирішення даної справи відповідачем не надано доказів виконання умов вказаних вище договорів, а відтак зазначене приміщення експлуатується з порушеннями пожежної та техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей (як працюючому персоналу, так й іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі).

Таким чином, станом на дату розгляду даної справи, майже всі порушення, які є підставою для застосування заходів реагування, відповідач не усунув та не спростував документально відсутність фактів вчинення таких порушень, внаслідок чого є підстави для застосування до відповідача заходів реагування.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши докази, наявні в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень публічного акціонерного товариства «ПроКредит Банк», що знаходяться за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 107-А шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень ПАТ «ПроКредит Банк» за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 107-А, підлягають задоволенню.

Суд зазначає, що відповідно до частини 12 статті 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України особа має право подати заяву про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами.

Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Отже, після усунення порушень, зафіксованих в акті перевірки від 31.03.2016 №197 відповідач має право звернутись до Окружного адміністративного суду міста Києва із заявою про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду даної справи.

Крім того, згідно ч. 2 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони - суб'єкта владних повноважень, суд присуджує з іншої сторони всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати, пов'язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб'єкта владних повноважень та приймаючи до уваги відсутність документально підтверджених судових витрат, що пов'язані із залученням свідків та проведення судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись положеннями статей 69-71, 94, 158-163, Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві задовольнити повністю.

Застосувати до публічного акціонерного товариства «ПроКредит Банк» () заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень публічного акціонерного товариства «ПроКредит Банк», що знаходяться за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 107-А шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень ПАТ «ПроКредит Банк» за адресою: м. Київ, просп. Перемоги, 107-А.

Покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві обов'язок щодо забезпечення виконання даної постанови.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня її проголошення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя Є.В. Аблов