Справа № 826/16318/16
Суддя: Данилишин В.М.
Дата ухвалення: 2016-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Данилишин В.М., розглянувши клопотання представника товариства з обмеженою відповідальністю "Ай Сі Ті" про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (також далі - суд), з урахуванням усунення виявлених недоліків та поданням заяви про залучення до участі у справі другого відповідача, надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю "Ай Сі Ті" (далі - позивач) до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві (далі - відповідач-1) та департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - відповідач-2), треті особи: товариство з обмеженою відповідальністю "ПБІ "Укрбудпроект" та товариство з обмеженою відповідальністю "Фундамент плюс" (далі - треті особи), про:

- визнання протиправним та скасування рішення відповідача-1 від 06 жовтня 2016 року №157 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" (далі - оскаржуване рішення);

Одночасно із поданням до суду доказів усунення виявлених недоліків позовної заяви представником позивача подано до суду письмове клопотання про вжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваного рішення та заборони посадовим особам відповідача-2 зупиняти на підставі оскаржуваного рішення будівельні роботи "Реконструкція приміщень адміністративної будівлі з влаштуванням додаткових нежитлових приміщень в горищному просторі під медичний центр за адресою: вул. Кудряшова, 9 у Солом’янському районі м. Києва" за декларацією про початок виконання будівельних робіт до набрання законної сили судовим рішенням у справі (далі - заявлене клопотання).

Згідно із протоколами розподілу судової справи між суддями та передачі судової справи раніше визначеному складу суду, для розгляду і вирішення справи та заявленого клопотання визначено суддю Данилишина В.М.

У ході підготовки справи та заявленого клопотання до розгляду судом з’ясовано, що заявлене клопотання є терміновим, у зв’язку з чим воно, відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України, підлягає негайному розгляду та вирішенню без повідомлення осіб, які беруть участь у справі.

Як з’ясовано судом під час ознайомлення із заявленим клопотанням, на його обґрунтування представником позивача зазначено, зокрема, що 06 жовтня 2016 року відповідачем-1 прийнято оскаржуване рішення про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт на підставі акту позапланової перевірки від 30 вересня 2016 року.

Під час перевірки встановлені наступні порушення: відсутність отримання містобудівних умов та обмежень відповідно до п. 25 Переліку об’єктів будівництва, для проектування яких необхідне отримання містобудівних умов та обмежень на підставі наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року №109.

Згідно з нормами Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (далі - Порядок №466), у разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об’єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню Інспекцією. Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.

Законодавець встановив вичерпний перелік обставин, за яких декларація про початок виконання будівельних робіт підлягає скасуванню, але відсутність містобудівних умов та обмежень не входить до цього переліку.

Відповідно до ст. 1, п. 1 ч. 1 ст. 29, ч. 1 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об’єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження.

Проектна документація на будівництво об’єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

З аналізу вище викладених норм вбачається відсутність зв’язку між визначеними законом підставами визнання об’єкта самочинним будівництвом та зазначенням у декларації про початок виконання будівельних робіт відомостей про містобудівні умови й обмеження чи про відсутність необхідності у їх отриманні.

Відтак, зазначення недостовірних відомостей у декларації про початок виконання будівельних робіт, а також здійснення будівництва на підставі проектної документації, яка не відповідає вимогам чинного законодавства, є самостійними видами правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за вчинення яких передбачена нормами Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

На час звернення до суду із позовом позивач, для проведення реконструкції будівлі, що належить йому на праві приватної власності, отримав усі необхідні документи, їх наявність підтверджує акт позапланової перевірки від 30 вересня 2016 року, згідно з яким, інспектор не виявив у забудовника відсутності документів, що би свідчило про самочинність будівництва, а відтак про неможливість проведення будівельних робіт у майбутньому.

Відповідно до п. 26 Порядку виконання будівельних робіт на об’єктах, що належать до І-ІІІ категорії складності, підключення об’єкта до інженерних мереж та споруд без реєстрації декларації забороняється.

Об’єкт, що знаходиться за адресою: вул. Кудряшова, 9 у Солом’янському районі м. Києва, віднесено до III категорії складності, а тому роботи із реконструкції на час розгляду спору проводитися не можуть, адже це суперечить вимогам чинного законодавства.

На час звернення до суду з позовом забудовник призупинив роботи по реконструкції будівлі на підставі оскаржуваного рішення. Разом з тим, така зупинка робіт призводить до значних матеріальних збитків позивача та додаткових витрат, пов’язаних з тривалим невикористанням обладнання.

Окрім цього, згідно з абз. 3 пп. 3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, контролюючий орган наділений повноваженнями примусово зупинити будівництво та притягнути до відповідальності забудовника, який продовжує роботи після скасування декларації про початок будівельних робіт. Вище викладене у майбутньому може призвести до майбутнього порушення прав позивача у період розгляду позовних вимог позивача.

Відповідно до рішення Київської міської ради від 23 липня 2015 року №761/1625 "Про утворення Департаменту з питань державного архітектурного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради» утворено відповідача-2.

Згідно з п. 3 розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Про затвердження Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)" від 01 жовтня 2015 року №978, Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснювати повноваження, визначенні Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", на наступний день після затвердження акта спільної комісії з передачі відповідної документації та вирішенні питань, пов’язаних з утворенням та функціонуванням органу державного архітектурно-будівельного контролю.

11 жовтня 2016 року затверджено акт спільної комісії з передачі повноважень у сфері державного архітектурно-будівельного контролю від Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві до департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Отже, із 12 жовтня 2016 року відповідач-2 виконує функції з архітектурно-будівельного нагляду у місті Києві.

Враховуючи способи забезпечення адміністративного позову, вимога щодо заборони посадовим особам органу, який здійснює контроль за будівництвом об’єктів, розташованих на території міста Києва, та наділений повноваженнями зупиняти будівельні роботи із 12 жовтня 2016 року, повинна бути адресована відповідачу-2.

У контексті вище викладеного суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 117, ч.ч. 1, 3 ст. 118 КАС України, суд за клопотанням позивача або з власної ініціативи може постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень.

Подання адміністративного позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб’єкта владних повноважень, але суд у порядку забезпечення адміністративного позову може відповідною ухвалою зупинити дію рішення суб’єкта владних повноважень чи окремих його положень, що оскаржуються. Ухвала негайно надсилається до суб’єкта владних повноважень, що прийняв рішення, та є обов’язковою для виконання.

Клопотання про забезпечення адміністративного позову розглядається не пізніше наступного дня після його одержання й у разі обґрунтованості та терміновості вирішується ухвалою негайно без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Питання про забезпечення позову, крім випадків, встановлених ч.ч. 1 і 2 цієї статті, вирішуються в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові таких питань.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Розглядаючи та вирішуючи по суті заявлене клопотання, суд зазначає, що вжиття заходів забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може ускладнити або призвести до неможливості виконання судового рішення.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до прийняття у справі судового рішення по суті заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому постанови суду, якщо її буде прийнято на користь позивача.

Відповідно до ч. 8 ст. 9 Закону, рішення про анулювання ліцензії, прийняте з підстав, передбачених п.п. 4-9 ч. 2 цієї статті, набирає чинності через тридцять календарних днів з дня його прийняття.

Таким чином, перевіривши зазначені у заявленому клопотанні доводи представника позивача на предмет їх відповідності вище викладеним нормам та з’ясованим судом обставинам, а також оцінивши докази, які уже містяться у матеріалах справи, суд прийшов до висновку про обґрунтованість заявленого клопотання та, як наслідок, про наявність підстав та необхідність вжиття заходів забезпечення позову, виходячи із вище викладених обставин, оскільки, за переконанням суду, дійсно існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам та інтересам позивача, для відновлення яких необхідно буде докласти значних зусиль та витрат. Зупинення будівельних робіт призведе до значних матеріальних збитків позивача, пов’язаних із тривалим невикористанням обладнання, зумовленим консервуванням будівництва.

Поряд з цим, суд зазначає, що вжиття заходів забезпечення позову за результатами розгляду заявленого клопотання не є вирішенням публічно-правового спору по суті без фактичного його розгляду судом. Вжиття заходів забезпечення позову, у даному випадку, суд вважає вимушеним заходом, оскільки, як уже зазначено у даному судовому рішенні, існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам та економічним інтересам позивача.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 117, 118, 160, 165 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

2. Зупинити дію рішення Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 06 жовтня 2016 року №157 "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт".

Дана ухвала підлягає негайному виконанню згідно з ч. 5 ст. 118 КАС України у порядку, встановленому законом для виконання судових рішень, та, відповідно до ч. 2 ст. 257 КАС України, є підставою для її виконання.

Копії даної ухвали направити сторонам та третім особам (вручити їх уповноваженим представникам), у тому числі невідкладно направити для негайного виконання до Державної архітектурно-будівельної інспекції України та департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Згідно зі ст.ст. 185, 186 КАС України, ухвала може бути оскаржена повністю або частково шляхом подання до Київського апеляційного адміністративного суду через Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Київського апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до ст. 254 КАС України, ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя В.М. Данилишин