Справа № 804/6102/16
Суддя: Ляшко Олег Борисович
Дата ухвалення: 2016-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 жовтня 2016 р. Справа № 804/6102/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючий суддя Ляшко О.Б.,
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу від 15.02.2016 року № 369 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2".
В обґрунтування позову зазначено, що оскаржений наказ від 15.02.2016 року № 369 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2" є протиправним, оскільки позивач не вчиняв жодних дисциплінарних проступків, не порушував трудової дисципліни та належним чином і в повному обсязі виконував та виконує свої посадові обов'язки. Таким чином, вважає, що наказ Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області від 15.02.2016 року № 369 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2" підлягає скасуванню.
Позивачем заявлене клопотання про розгляд справи в письмовому провадженні.
Відповідач у судове засідання уповноваженого представника не направив, про причини неявки суд не повідомив, з клопотанням про відкладення розгляду справи не звертався.
Відповідно до ч. 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Суд, розглянувши матеріали справи та дослідивши надані докази, встановив наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 працює на посаді слідчого в Слідчому управлінні Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області.
15 лютого 2016 року Т.в.о начальника Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області винесено наказ від № 369 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2", в пункті 1 якого зазначено:
- за порушення вимог статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, що виразилось у порушенні розпорядку дня СУ ГУНП, а саме відсутність на службі 19.01.2016 більше 5 годин без поважної причини, слідчому СУ ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_2 оголосити догану.
В даному наказі зазначено, що 19.01.2016 року від заступника начальника відділу СУ ГУНП підполковника поліції Дем'янішина А.В. надійшов рапорт про відсутність на службі протягом робочого дня без поважних причин слідчого СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2 Проведеним службовим розслідуванням встановлено, що слідчий Козинець Р.М. про причини своєї відсутності на службі 19.01.2016 керівництву відділу СУ ГУНП не повідомив, документи, що підтверджують відсутність з поважних причин не надав, чим порушив службову дисципліну, а саме був відсутній на службі без поважних причин 19.01.2016 більше 5 годин. Порушення службової дисципліни слідчим Козинцем Р.М. стало можливим із-за особистої недисципліновості та свідомим порушенням загальноприйнятих норм поведінки на службі і побуті, а також слабкого контролю за підлеглими з боку керівництва відділу СУ ГУНП.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Згідно з п. 9 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію» до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України».
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно - правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.
Статтею 2 вищенаведеного Статуту передбачено, що дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.
Згідно ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов'язує кожну особу рядового і начальницького складу:
дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників;
захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров'я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави;
поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу;
дотримуватися норм професійної та службової етики;
берегти державну таємницю;
у службовій діяльності бути чесною, об'єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об'єднань та інших юридичних осіб;
стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов'язані зі службою;
постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень;
сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку;
виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету;
з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють;
берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.
У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.
Як встановлено з матеріалів справи, ОСОБА_2 всередині дня 19 січня 2016 року отримав травму в результаті падіння та звернувся до травматолога.
Відповідно до наявної в матеріалах справи довідки від 26.01.2016 року, виданої головою ЛКК № 1 ОСОБА_2, останній звернувся до травматолога 19.01.2016 року та йому встановлено діагноз (мовою оригіналу): "ушибленная ссадина лба и носа".
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 40 Кодексу законів про працю України прогулом вважається відсутність працівника на роботі більше 3-х годин без поважних причин.
При цьому, відповідно до норм трудового законодавства відсутність на роботі в зв'язку з погіршенням стану здоров'я, не може вважатися неповажною причиною.
Крім того, позивач посилається на порушення його прав в частині не ознайомлення його з висновками службового розслідування, за результатами якого було винесено наказ від 15.02.2016 року № 369 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2".
Відповідно до пункту 6.3.5 вищенаведеної Інструкції до прав особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, належить ознайомлення з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, за письмовим рапортом останньої.
Як зазначає позивач, з висновками службового розслідування його ознайомлено не було та про існування наказу Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області від 15.02.2016 року № 369 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2" дізнався 09 вересня 2016 року після подання рапорту щодо ознайомлення з даним наказом.
Відповідачем не надано доказів обізнаності ОСОБА_2 про факт проведення стосовно нього службового розслідування.
Суд зазначає, що доганою є захід дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього.
При цьому, підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком.
Протиправність поведінки працівника полягає у порушенні ним трудових обов'язків, передбачених Кодексом законів про працю України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Під наявністю вини працівника у вчиненні діяння, розуміється ставлення особи до своїх протиправних дій і їх шкідливих наслідків.
Тому, необхідною умовою для накладення дисциплінарного стягнення є така ознака порушення трудової дисципліни як вина працівника, наявність якої має бути обов'язково доведена роботодавцем. Не можна вважати порушенням трудової дисципліни вчинення працівником певних протиправних дій чи бездіяльності з не залежних від нього причин, наприклад, під час його перебування стані тимчасової непрацездатності.
Відповідно до ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Відповідно до частини 2 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що стягнення у вигляді догани застосоване не на підставах та не у відповідності до вимог законодавства, у зв'язку з чим позовна заява підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст.ст. 2, 8-12, 69, 71, 128, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Адміністративний позов ОСОБА_2 - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області від 15.02.2016 року № 369 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності слідчого СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2".
Постанова суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та у строки, визначені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.Б. Ляшко