Справа № 760/8278/16-а
Суддя: Кицюк В. С.
Дата ухвалення: 2016-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СОЛОМ'ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2016 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі судді Кицюк В.С.,

за участю секретаря Піддубняк І.О.,

представника позивача ОСОБА_2,

представника відповідача Глущенко Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_4 до Київської міської митниці ДФС про скасування постанови у справі про порушення митних правил, -

В С Т А Н О В И В :

В травні 2016 року позивач звернулася до суду із вищезазначеним позовом, в якому просила скасувати постанову №0182/10000/16 від 19.04.2016 про визнання ОСОБА_4 винною у вчиненні порушення митних правил, передбачених ст.485 МК України, обґрунтовуючи свої вимоги з урахуванням пояснень свого представника в судовому засіданні наступним.

Так, підприємством, директором якого виступає позивач, на підставі зовнішньоекономічного контракту було ввезено на територію України певний товар, для чого для його митного оформлення до Київської міської митниці ДФС подано електронну митну декларацію №100260001/2015/151499 для митного оформлення товару, в якій було задекларовано імпортований товар - оксид цинку, в графі 33 за кодом Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) .

В свою чергу, відповідачем було взято проби для проведення дослідження для визначення компонентів хімічного складу даного товару та перевірки правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення відповідно до вимог УКТЗЕД, за наслідками чого визначений інший код УКТЗЕД «Залишки і відходи харчової промисловості, готові корми для тварин» та класифіковано за кодом , а не до групи «Оксид цинку, перекис цинку» як зазначав позивач в графі 33 поданої МД.

На цій підставі відповідачем видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №100260001/2016/00005 із зазначенням причини відмови у митному оформленні (випуску) товарів - неможливість митного оформлення за ЕМД, оскільки було прийнято вищенаведене рішення про інший код УКТЗЕД, відповідно до якого змінено код товару.

У зв`язку з цим 19.04.2016 відповідачем винесена оскаржувана постанова, якою позивача визнано винною у порушенні митних правил, передбачених ст.485 МК України, накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300 відсотків митних платежів, що становить 186 131,10 грн.

Позивач оскаржує дану постанову в частині свого непогодження із вищезазначеним рішенням, яким змінено код УКТЗЕД, на підтвердження чого надає рішення суду про його (рішення) скасування, відтак вважає спір вичерпаним, а позов таким, що підлягає беззастережному задоволенню.

Щодо складу адміністративного правопорушення, то позивач стверджує, що відсутній такий елемент складу як вина у формі умислу.

Представник митниці категорично заперечувала проти задоволення позову, зазначала про те, що митниця жодних порушень при притягненні позивача до відповідальності за порушення митних правил не допустила, прийняла правильне рішення про визначення коду товару.

Заслухавши сторони та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено та не заперечується сторонами, що ТОВ «Хімфармінвест» в особі директора ОСОБА_4 на підставі контракту №29/2015 від 27.11.2015, укладеного з компанією «Przedsiebiorsrwo ARKOP Sp. z o.o.», було ввезено на територію України певний товар, для чого для його митного оформлення до Київської міської митниці ДФС подано електронну митну декларацію №100260001/2015/151499 для митного оформлення товару, в якій було задекларовано імпортований товар - оксид цинку, в графі 33 за кодом Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) .

Під час митного оформлення вищезазначеного товару Київською міською митницею ДФС було взято проби для проведення дослідження для визначення компонентів хімічного складу даного товару та перевірки правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення відповідно до вимог УКТЗЕД.

Товар випущено у вільний обіг.

06.01.2016 відділом класифікації товарів Київської міської митниці ДФС прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-175-2015, згідно з висновком якого товар віднесено до групи 23 УКТЗЕД «Залишки і відходи харчової промисловості, готові корми для тварин» та класифіковано за кодом , а не до групи «Оксид цинку, перекис цинку» як зазначав позивач в графі 33 поданої МД.

На цій підставі відповідачем видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №100260001/2016/00005 із зазначенням причини відмови у митному оформленні (випуску) товарів - неможливість митного оформлення за ЕМД, оскільки було прийнято вищенаведене рішення про інший код УКТЗЕД, відповідно до якого змінено код товару.

19.04.2016 відповідачем винесена оскаржувана постанова, якою позивача визнано винною у порушенні митних правил, передбачених ст.485 МК України, накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300 відсотків митних платежів, що становить 186 131,10 грн.

Суд вважає такими, що знайшли підтвердження в ході розгляду справи доводи позивача, щодо необхідності скасування оскаржуваної постанови. Представник же відповідача, навпаки, жодних доказів переконливості своєї позиції у справі не представив.

Так, згідно з приміткою до гр.23 «Залишки і відходи харчової промисловості, готові корми для тварин» Наказу ДФС України від 09.06.2015 №401 «Про затвердження Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» (далі - Пояснення до УКТЗЕД) до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

В той же час задекларований товар не є результатом переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, а є сполукою (порошком) певного хімічного складу, яка використовується в промисловій сировині, зокрема, у гумово-технічній, лакофарбовій, скляній промисловості та у кормових добавках.

Згідно з Поясненнями УКТЗЕД до товарної позиції 2817 (А) оксид цинку (цинкові білила, цинковий блиск) одержують дією струменя повітря на нагрітий до червоного жиру цинк, замість цинку може бути використана суміш цинкових руд, збагачених киснем (випалений сфалерит, каламін - товарна позиція 2608) та вуглецю. Проникаючи в порожнини речовини, гази утворюють області хімічно чистих оксидів, серед яких найчистішим є цинковий блиск. Оксид цинку являє собою білий шаруватий порошок, який під час нагрівання жовтіє.

Товар, який декларувався позивачем відповідає групі 28 УКТЗЕД, оскільки в п.1 примітки до групи 28 Пояснень до УКТЗЕД «Продукти неорганічної хімії, неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкісноземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів» зазначено, що до товарних позицій цієї групи включаються, зокрема, окремі хімічні елементи та окремі сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки.

Згідно супровідної документації товар «Zinc Oxide Zn 72» має наступний склад, а саме цинк мін 72%, свинець макс 0,03, кадмій - макс 0,002%, арсеніум - макс 0,009%.

Вищезазначені компоненти в малих кількостях наявні у готовому продукті, оскільки вони є у складі сировини, яку використовують у виробництві оксиду цинку. Ці компоненти не були добавлені та не виконують ніякої функціональної ролі у готовому продукті.

Згідно п. «b» ч.2 розділу «Основні правила інтерпретації УКТЗЕД» додатку до Закону України «Про митний тариф України» (далі - Правила класифікації) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншим матеріалам чи речовинами.

Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Відповідно до правила 3 Правил класифікації у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином.

(а) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначним щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару,

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати,

(с) товар, класифікацію якого неможна здійснити відповідно до правила 3 (а) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Суд погоджується із позивачем, що оксид цинку є окремою сполукою визначеного хімічного складу у вигляді порошку (з вмістом оксиду цинку 90-93% згідно сертифікату формули виробника компанії «АРКОР» Польща), який застосовується у гумово-технічній, лакофарбовій, скляній промисловостях та у якості кормових добавок, має вміст цинку більш ніж 72%.

Позивачем було вірно зазначено УКТЗЕД товару , оскільки в цій товарній позиції товар описується конкретніше порівняно з кодом , за яким вимагає класифікувати митниця.

Вказаний позивачем код товару також зазначений у декларації країни виробника.

Крім того, за цим кодом постійно здійснюються поставки в інші країни.

Згідно постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 22.09.2016 у справі за позовом ТОВ «Хімфармінвест» до Київської міської митниці ДФС про скасування рішення та картки відмови, позовні вимоги задоволено частково, скасовано рішення про визначення коду товару №КТ-175-2015 від 06.01.2016, винесене відділом класифікації товарів Київської міської митниці ДФС, скасовано картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуск чи попуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №100260001/2016/00005, винесену м/п «Східний» Київської міської митниці ДФС.

У відповідності до норм ч. 1 - 5 ст. 69 Митного кодексу України (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - МК України) товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Як складний випадок класифікації товару розуміють випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Згідно ч. 7 ст. 69 цього Кодексу рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення у порядку, встановленому главою 4 цього Кодексу.

Між тим, термін «класифікація товару» для цілей розд. IV МК України міститься в п. 3 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397, далі - Порядок), та розуміється як: визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України» (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Також, у п. 3 розд. І Порядку № 650 визначено, що контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно з п. 1, 2 розд. ІІІ зазначеного Порядку декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 МК України, а посадові особи митного поста здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів.

Пунктом 4 розд. ІІІ цього Порядку встановлено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом:

- перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;

- - заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС. При цьому, така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів «а» та «б» абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

У разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару (п. 5 розд. ІІІ Порядку № 650).

У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення (п. 6 розд. ІІІ Порядку № 650).

Відповідно до ч. 2 - 4 ст. 67 МК України в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовуються сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

В силу норми ст. 67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Крім того, з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, що затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401.

У відповідності до п. 1, 2, 3, 4 і 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД додатку до Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VII (в редакції чинній на момент митного оформлення спірного товару та винесення оскаржуваного рішення), класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Суд встановив, що позивач визначив код імпортованого товару за УКТЗЕД: - оксид цинку; пероксид цинку.

При цьому, спірним рішенням про визначення коду товару відповідач визначив код імпортованого позивачем товару за УКТ ЗЕД: 2309 90 96 90 - Залишки i вiдходи харчової промисловостi; готовi корми для тварин. Продукти, що використовуються для годiвлi тварин: інші. В тексті рішення від 06.01.2016 № КТ-175-2015 відповідач навів наступний опис товару: оксид цинку (Е6) кормовий ZN-72 %: ZINC OXIDE ZN-72 FEED GRADE, у вигляді дрібнодисперсної речовини темно-коричневого кольору без запаху та сторонніх включень. Добавка для кормів для всіх категорій тварин. Максимальна кількість, дозволена для додавання у готові корми, відповідно до інформації на упаковці 150-250 мг/кг. Визначений вміст цинку в перерахунку на ZnO становить 91,6 мас.%. Згідно сертифікату виробника від 09.12.2015 продукт має наступний склад: Zinc Oxide (ZnO) - 90-93%, Fe2O3 - max 1,5 %, CuO - max 1,2 %, MnO - max 1,4 %, SiO2 - max 2,0 %. Al2O3 - max 1,5 %, CaO - max 1.5 %. Строк придатності: 2 р. Виробник «ARKOP Sp.z.o.o.»; Торговельна марка ARKOP; Країна виробництва - PL».

Приймаючи оскаржуване рішення щодо зміни коду товару «оксид цинку» відповідач керувався УКТ ЗЕД у редакції товарної номенклатури Митного тарифу України, висновком СЛЕД ДФС від 04.01.2016 № 15/94-94-57-02-3, наданими на розгляд документами, інформацією виробника про кількісно-якісний хімічний склад товару та фотозображенням товару, відтак адміністративним судом і було прийняте відповідне рішення.

Згідно з приміткою до групи 23 «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин» УКТ ЗЕД до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

Відповідно до п. 1 примітки до групи 28 Пояснень до УКТ ЗЕД «Продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкісноземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів», зазначено, що до товарних позицій цієї групи включаються лише:

(a) окремі хімічні елементи та окремі сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки;

(b) водні розчини продуктів, зазначених у пункті (а);

(c) продукти, зазначені у пункті (а), розчинені в інших розчинниках за умови, що розчинення є звичайною і необхідною умовою для їх збереження або транспортування і при цьому зберігаються властивості цих продуктів, що не допускає їх використання в інших цілях, що відрізняються від традиційних;

(d) продукти, зазначені у пунктах (а), (b) або (c), із доданням стабілізуючої речовини (включаючи агент, що запобігає злежуванню), необхідної для їх збереження або транспортування;

(e) продукти, зазначені у пунктах (а), (b), (c) або (d), із доданням протипилового засобу або барвника для полегшення їх ідентифікації або з міркувань безпеки за умови, що ці добавки не роблять продукт придатним для нетрадиційного використання.

У загальних положеннях до підгрупи IV «Неорганічні основи та оксиди, гідроксиди і пероксиди металів» Пояснень до УКТ ЗЕД до групи 28 зазначено, що оксиди металів - це сполуки металів з киснем. Багато з них можуть сполучатися з однієї чи декількома молекулами води з утворенням гідроксидів. До цієї підгрупи включаються:

(1) оксиди, гідроксиди та пероксиди металів основні, кислотні, амфотерні чи солеподібні;

(2) інші неорганічні основи, які не містять кисень, такі як аміак товарна позиція 2814) чи гідразин (товарна позиція 2825), або не містять метал, такі як гідроксиламін (товарна позиція 2825).

Окремі елементи та сполуки визначеного хімічного складу, описані вище, доданням стабілізувальної речовини для їхнього зберігання або для зручності транспортування включаються в цю групу.

Таким чином, з аналізу вищевказаних Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, пояснень до УКТ ЗЕД, вбачається, що імпортовані позивачем товари не відносяться до підсоложених кормів, готових кормів, інших готових продуктів для тварин, що включаються у групу 23 УКТ ЗЕД.

Згідно з поясненнями до товарної позиції 2817 (А) оксид цинку (цинкові білила, цинковий блиск) (ZnО) одержують дією струменя повітря на нагрітий до червоного жару цинк; замість цинку може бути використана суміш цинкових руд, збагачених киснем (випалений сфалерит, каламін - товарна позиція 2608) та вуглецю. Проникаючи в порожнини речовини, гази утворюють області хімічно чистих оксидів, серед яких найчистішим є цинковий блиск. Оксид цинку являє собою білий шаруватий порошок, який під час нагрівання жовтіє.

За даними наданих представниками сторін доказів суду, слід дійти висновку, що проба, зазначена на маркувальній етикетці як «Оксид цинку», має вигляд дрібнодисперсної порошкоподібної речовини темно-коричневого кольору, без запаху та сторонніх включень. До визначеного елементного складу проби входять цинк (основа), також виявлено алюміній, кремній, залізо, марганець, сірку, мідь, інші добавки/домішки. Визначений вміст цинку в перерахунку на ZnO становить 91,6±0,1 мас. %, що перевищує відповідний показник, зазначений у гр. 31 МД від 03.12.2015 № 100260001/2015/151499.

Встановити походження товару, а також визначити, чи є компоненти у складі продукту привнесені для визначеної цілі, чи вони є побічним продуктом в процесі виготовлення товару, не видається можливим через відсутність необхідних методик та обладнання.

Область використання та спосіб застосування товару визначається фірмою-виробником.

Питання щодо класифікації наданої проби товару згідно з УКТ ЗЕД, а також встановлення віднесення продукту до кормових добавок виходить за межі компетенції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС.».

Встановлення придатності даних продуктів для використання в якості продуктів для годівлі тварин, згідно ст. 7 Закону України «Про ветеринарну медицину» від 25.06.1992 № 2498-XII, покладено на Державний департамент ветеринарної медицини.

Так, згідно норм ст. 76 цього Закону обіг та використання в Україні кормових добавок, преміксів та готових кормів дозволяється тільки після їх державної реєстрації. Реєстрація кормових добавок, преміксів та готових кормів підтверджується шляхом видачі реєстраційних посвідчень, які в пакеті документів відсутні».

Тобто, з контексту наведених норм закону слідує, що встановлення віднесення продукту до кормових добавок виходить за межі компетенції відповідача.

Між тим, в тексті поданої до митного оформлення декларації країни відправлення № 15PL331020E0205609 від 30.11.2015 відправником товару компанії «Przedsiebiorstwo ARKOP Sp. z.o.o.» вказаний саме код .

Також, відповідно до додатково поданих позивачем митному органу копій листів компанії «Przedsiebiorstwo ARKOP Sp. z.o.o.» від 18.11.2015 та від 11.12.2015, виробник імпортованого товару повідомив, що він являється виробником оксиду цинку для технічного використання та у якості кормової домішки. Сфери застосування зазначеного продукту - гумово-технічна промисловість (зменшує час початку вулканізації гуми), лакофарбова (в якості пігменту), скляна промисловість (подовжує термін придатності скла - виробництва спеціальних видів скла, емалей та глазурі), в якості сировини для інших цинкових сполук, кормова домішка. Хімічний склад та хімічна формула оксиду цинку не залежить від кінцевого застосування та залишається однаковою за будь-яких умов. При цьому, наведені за формулою компоненти (оксиди заліза, міді, марганцю, кремнію, алюмінію та кальцію) в малих кількостях наявні у готовому продукті так як вони були у складі сировини, яка використовується у виробництві оксиду цинку. Такі компоненти не були окремо додані та не виконують жодної функціональної ролі у готовому продукті. Митний код для оксиду цинку визначається виробником як 281700000.

Враховуючи вищенаведене суд приходить до висновку, що позовні обгрунтованими та мають бути задоволені.

Контролюючим органом не надано суду належних та допустимих доказів, які б свідчили про порушення декларантом правил класифікації товарів в частині неправильності визначення коду імпортованого товару.

Таким чином, оскільки позивачем ввозився на митну територію України саме оксид цинку, що підтверджено матеріалами справи, позивач обґрунтовано вказав про належність вказаного товару до товарної позиції 2817, а відтак неправомірним та таким що підлягає до скасування є рішення про визначення коду товару від 06.01.2016 № КТ-175-2015, винесене Відділом класифікації товарів Київської міської митниці ДФС.

Відповідачем також протиправно відмовив позивачу в прийнятті митної декларації, а відтак картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за № 100260001/2016/00005, оформлена митним постом «Східний» Київської міської митниці ДФС не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому також була скасована судьями.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд наголошує на тому, що відповідач не спростував доводи позивача по іншим провадженням.

Керуючись положеннями статей 2, 7, 11, 69-71, 94, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовні вимоги ОСОБА_4 до Київської міської митниці ДФС про скасування постанови у справі про порушення митних правил, - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправною та скасувати постанову Київської міської міської митниці ДФС у справі про порушення митних правил №0182/10000/16 від 19.04.2016, якою ОСОБА_4 визнано винною у вчиненні порушення митних правил за ст.485 МК України.

Закрити провадження в справі про притягнення ОСОБА_4 до відповідальності за порушення митних правил за ст.485 МК України у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Солом`янський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. В разі відсутності осіб, які приймали участь у справі, - протягом десяти днів з моменту отримання її копії.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя: В.С. Кицюк