Справа № 826/3119/16
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2016-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/3119/16 Головуючий у 1-й інстанції: Шулежко В.П. Суддя-доповідач: Губська О.А.
У Х В А Л А

Іменем України

20 жовтня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Губської О.А.

суддів: Парінова А.Б., Беспалова О.О.

за участю: секретаря судового засідання Сергієнко Т.О.,

представника позивача Пасічника І.Ю.

представника відповідача Богдановської Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного підприємства "ДУБЕКСПО" на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 липня 2016 року у справі за позовом Приватного підприємства "ДУБЕКСПО" до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби України у місті Києві про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби України у місті Києві, у якому, враховуючи заяву про уточнення позовних вимог (вх. від 17.03.2016), просив:

визнати протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України та Головного управління Державної фіскальної служби України у м. Києві по незабезпеченню автоматичного збільшення суми, на яку ПП "Дубекспо" має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від'ємного значення у розмірі 3 382 371 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, у визначений законом термін;

зобов'язати Державну фіскальну службу України збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку ПП "Дубекспо" має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від'ємного значення у розмірі 3 382 371 грн. та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування ПДВ;

зобов'язати Державну фіскальну службу України утриматись від дії(дій), щодо використання програмного забезпечення системи електронного адміністрування ПДВ, яка є складовою Єдиного вікна подання електронної звітності.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 липня 2016 року у задоволенні позову відмовлено.

Позивач із таким рішенням не погодився, у поданій ним апеляційній скарзі просить його скасувати та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити.

У судовому засіданні представник позивача апеляційну скаргу підтримав і просив її задовольнити. Представник відповідача просила відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача та представників сторін, перевіривши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції виходить із таких фактичних обставин.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції установив, що 16.06.2015 ПП "Дубекспо" сформовано та подано до ДПІ у Голосіївському районі ГУ ДФС у м. Києві електронну податкову декларацію з податку на додану вартість за лютий 2015 року (а.с. 14-21), у якій в рядку 24 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду) стоїть показник 1 195 грн., в рядку 26 (сума залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на початок поточного звітного періоду) задекларувало показник у розмірі 1 866 435 грн., в рядку 30 стоїть прочерк, в рядку 31 (сума непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного періоду) стоїть показник в сумі 1 866 435 грн.

19.06.2015 ПП "Дубекспо" подало до ДПІ електронну податкову декларацію з податку на додану вартість за березень 2015 року (а.с. 22-31), у якій в рядку 24 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду) стоїть показник 1 877 764 грн., в рядку 26 (сума залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на початок поточного звітного періоду) задекларувало показник у розмірі 1 866 435 грн., в рядку 27 стоїть аналогічний показник, а в рядку 31 стоїть прочерк.

19.06.2015 ПП "Дубекспо" подало до ДПІ електронну податкову декларацію з податку на додану вартість за квітень 2015 року (а.с. 33-39), у якій в рядку 24 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду) стоїть показник 1 877 821 грн., в рядку 26 (сума залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на початок поточного звітного періоду) задекларувало показник у розмірі 1 866 435 грн., в рядку 27 стоїть аналогічний показник, а в рядку 31 стоїть прочерк.

22.06.2015 ПП "Дубекспо" подало до ДПІ електронну податкову декларацію з податку на додану вартість за травень 2015 року (а.с. 41-44), у якій в рядку 23 (сума від'ємного значення, що перевищує суму, обчислену відповідно до п. 200-1.3 статті 200-1 ПК України, на момент подання декларації) стоїть показник 1 877 844 грн., в рядку 23.2 (підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок у банку) задекларовано 900 002 грн., а в рядку 24 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду) стоїть показник 977 842 грн.

Разом з тим, згодом ПП "Дубекспо" подало до ДПІ уточнюючі розрахунки у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкових декларацій з ПДВ за звітні періоди лютий та травень 2015 року, а саме:

06.08.2015 позивачем подано уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок по декларації за лютий 2015 року (а.с. 63-70). Згідно цього Уточнюючого розрахунку збільшено показник рядку 26 (сума залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) та в рядку 31 (сума непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду) на 1 504 527 грн., тобто загальна сума рядка 31 склала 3 370 962 грн.;

12.08.2015 позивачем подано уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок по декларації за травень 2015 року (а.с. 72-80). Згідно цього Уточнюючого розрахунку виключено з рядку 23.2 (підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок у банку) суму у розмірі 900 002 грн., водночас збільшено показник на цю ж суму у розмірі 900 002 грн. в рядку 24 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду), тобто загальна сума в рядку 24 склала 1 877 844 грн.

Водночас, судом установлено, що у податковій декларації з ПДВ за червень 2015 року (т.1 а.с. 54-61), поданій 18.08.2015 (т. 1 а.с. 57) у якій в рядку 23.3 та в рядку рядку 24 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду) стоїть показник 1 054 336 грн., а в рядку 31 стоїть прочерк.

Зазначена податкова декларація надійшла на адресу податкової інспекції 18.08.2015 о 12:29 та була прийнята і зареєстрована контролюючим органом за № , що підтверджується квитанцією № 2 (т.1 а.с. 62).

За поданими уточнюючими розрахунками податкових зобов'язань до декларацій з ПДВ за лютий та травень 2015 року коригування від'ємного значення у системі електронного адміністрування ПДВ не відбулося, про що свідчить витяг з системи електронного адміністрування ПДВ №26301174 від 26.10.2015.

На звернення позивача із цього приводу, ДФС України листом від 10.11.2015 №41448/7/99-99-15-01-04-15 повідомила про перенаправлення листа позивача від 29.10.2015 № 29 до ГУ ДФС у м. Києві для його розгляду та надання заявнику відповіді.

Листом від 27.11.2015 №18096/10/26-15-15-0148 ГУ ДФС у м. Києві повідомила позивача про те, що згідно положень п.34 підрозділу 2 розділу XX ПК України "реєстраційна сума" збільшується на суму від'ємного значення, що задекларована платником податків виключно в рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року та не підлягає перерахунку внаслідок уточнення платником податків показників звітності з ПДВ. Водночас зазначено, що станом на 26.08.2015 згідно даних системи електронного адміністрування ПДВ значення ліміту ПП "Дубекспо" збільшено на 1 054 336 грн. за рахунок від'ємного значення, відображеного в рядку 24 декларації з ПДВ за червень 2015 року (№ від 18.08.2015).

Відмовляючи у задоволенні позову, суд попередньої інстанції мотивував своє рішення тим, що за змістом пп. 4 п. 34 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України визначальним фактором для автоматичного збільшення реєстраційної суми у системі електронного адміністрування ПДВ на суму від'ємного значення, непогашеного станом на 01.07.2015, є зазначення такої суми саме в податковій звітності з податку на додану вартість за червень 2015 року.

Враховуючи те, що ПП "Дубекспо" самостійно було подано до ДПІ електронну податкову декларацію з податку на додану вартість за червень 2015 року, у якій показник в рядку рядку 24 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду) становив 1 054 336 грн., а в рядку 31 (сума непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду) позивачем не задекларовано жодного значення та поставлено прочерк, то сума податку, на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, то у відповідності до положень п. 34 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України підлягала автоматичному збільшенню у системі електронного адміністрування ПДВ саме на 1 054 336 грн., що власне і було здійснено ДФС України.

Перевіривши правову оцінку обставин справи, повноту їх встановлення та правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права, з урахуванням доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про таке.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З 1 січня 2015 року набрав чинності Закон України від 28.12.2014 № 71-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи", яким запроваджено нові правила функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість, тестовий режим якої розпочався в лютому 2015 року і тривав до 1 липня 2015 року (про що зазначено у п. 35 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України).

Згідно з п. 2001.1, п. 2001.2 ст. 2001 ПК України (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 2001.3 статті 2001 цього Кодексу.

Платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Для відкриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України, а саме - постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 "Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість" (далі за текстом - Порядок № 569).

Згідно із наведеними у п.2 Порядку визначеннями "електронний рахунок у системі електронного адміністрування ПДВ (далі - електронний рахунок) - це рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, а також у сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань з цього податку. Кошти з такого рахунка підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок. Для кожного платника податку Казначейством відкривається один електронний рахунок.

Відповідно до п. 5 Порядку № 569 електронні рахунки відкриваються виключно на підставі реєстру платників податку, який ДФС після присвоєння особі індивідуального податкового номера платника податку надсилає Казначейству. Датою початку здійснення платником податку операцій з використанням електронного рахунка є дата реєстрації його платником податку (для платників податку, зареєстрованих до 1 лютого 2015 р., - 1 лютого 2015 року).

Згідно із п. 3 Порядку № 569 періодичність, структура та формат обміну інформацією і реєстрами платників податку, необхідними для функціонування системи електронного адміністрування податку, визначаються ДФС та Казначейством.

Відповідно до п.35 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України період з 1 лютого 2015 року до 1 липня 2015 року є перехідним періодом, протягом якого реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється без обмеження сумою податку, обчисленою за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Згідно з п. 2001.3 ст. 2001 Податкового кодексу України (в редакції з 29.07.2015р.) платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (?Накл), обчислену за такою формулою:

?Накл = ?НаклОтр + ?Митн + ?ПопРах - ?НаклВид - ?Відшкод - ?Перевищ, де:

?НаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

?Митн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

?ПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунка в системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, відкритого для перерахування коштів на його спеціальний рахунок, відкритий в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів;

?НаклВид - загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

?Відшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок;

?Перевищ - загальна сума перевищення податкових зобов'язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Показники формули, визначеної цим пунктом, обраховуються з 1 липня 2015 року. Під час обрахунку показників ?НаклОтр та ?НаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року, що підлягали наданню покупцям - платникам податку. Для обрахунку показників ?НаклОтр, ?НаклВид та ?Митн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 1 липня 2015 року.

Під час обрахунку суми ?Накл також використовуються показники, визначені пунктом 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу.

В силу норм п. 33 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України за вибором платника податку, який він відображає у заяві, що подається у складі податкової декларації, непогашені залишки сум податку на додану вартість, що були заявлені платниками податку до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року, задекларовані до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року в рахунок зменшення податкових зобов'язань з податку на додану вартість наступних звітних (податкових) періодів, від'ємне значення суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 статті 200 цього Кодексу, та залишок від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів після бюджетного відшкодування, задекларовані платниками податку за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року:

а) або без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, збільшують розмір суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначену пунктом 2001.3 статті 2001 цього Кодексу, з одночасним збільшенням розміру суми податкового кредиту у податковій декларації за звітний (податковий) період, в якому було здійснено таке збільшення. В такому випадку суми такого від'ємного значення та/або бюджетного відшкодування можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку;

б) або підлягають поверненню платнику у порядку, визначеному статтею 200 Кодексу у редакції, що діяла станом на 31 грудня 2014 року.

Відповідно до п. 91 Порядку № 569 сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, визначена відповідно до пункту 9 цього Порядку, за рішенням платника податку може бути збільшена на суму непогашених залишків сум податку, заявлених ним до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 р., задекларованих до бюджетного відшкодування за такі періоди в рахунок зменшення податкових зобов'язань з податку наступних звітних (податкових) періодів, від'ємного значення суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 статті 200 Податкового кодексу України, та залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів після бюджетного відшкодування, задекларованих платником податку за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року.

Таке рішення платник податку відображає у заяві, що подається у складі податкової декларації за звітний (податковий) період після 01 лютого 2015 р., в якому воно прийняте.

ДФС України після проведення камеральної перевірки зазначеної податкової декларації автоматично збільшує суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, на відповідну суму та на запит платника податку інформує його про суму збільшення шляхом надсилання електронного повідомлення.

Сума такого збільшення відображається платником податку у складі податкового кредиту податкової декларації за звітний (податковий) період, в якому воно здійснене.

Наказом Міністерства фінансів від 23.09.2014 № 966 затверджена нова форма декларації з ПДВ в якій для суми залишків від'ємного значення, непогашених станом на 01.02.2015, передбачено окремий розділ IV.

Водночас, суд правильно зазначив, що за правилами п. 34 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України (в редакції чинній після 29.07.2015) станом на третій робочий день після дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість" від 16.07.2015 № 643-VIII, тобто, з 29.07.2015, зареєстрованим платникам податку значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене пунктом 2001.3 статті 2001 цього Кодексу, та значення усіх її складових, визначених цим Кодексом, дорівнюють нулю, крім значень її складових ?НаклОтр, ?НаклВид та ?Митн що були сформовані починаючи з 01 липня 2015 року. Зареєстрованим платникам податку таке значення автоматично збільшується контролюючим органом, зокрема:

4) до 31 липня 2015 року для платників податків, що застосовують звітний (податковий) період місяць, без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій звітності з податку на додану вартість, у якій відображаються розрахунки з бюджетом та/або відображаються операції, що стосуються спеціального режиму оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, за червень 2015 року. На таку суму платником податку збільшується розмір суми податкового кредиту за звітний (податковий) період (липень 2015 року). Суми такого від'ємного значення можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку.

Відповідно до п. 10 Порядку № 569 ДФС: 1)обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі; 2) оприлюднює на офіційному веб-сайті алгоритми обрахунку показників формули обчислення зазначеної суми та джерела їх формування.

Судом установлено, що 30.07.2015 ДФС України на своєму офіційному сайті оприлюднила план заходів ДФС для забезпечення реалізації норм Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість"від 16.07.2015 № 643-VIII з удосконалення СЕА, в розділі ІІІ якого передбачено обнуління показників та перерахунок суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), для зареєстрованих платників податку, зокрема:

з 00 годин 00 хвилин 3 серпня 2015 року (на початок третього робочого дня після дня набрання чинності Законом № 643) ДФС буде проведено обнуління суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН ("СУМА"Накл), сформовану відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 та пункту 34 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України, та значення усіх її складових, визначених Податковим кодексом України, крім показників "СУМА"НаклОтр, "СУМА"Митн та "СУМА"НаклВид, що були сформовані, починаючи з 1 липня 2015 року;

протягом 3 серпня 2015 року (третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643) сума "СУМА"Накл зареєстрованим платникам податку збільшиться на:

суму від'ємного значення податку, непогашеного станом на 01.07.2015 та задекларованого платником у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року;

на кінець третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643 сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН ("СУМА"Накл), буде обрахована на підставі оновлених значень усіх її складових та інших показників, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 2001.3 статті 2001 Податкового кодексу України.

При цьому, планом заходів окремо зазначено, що у зв'язку із переведенням роботи системи електронного адміністрування ПДВ в штатний режим:

починаючи з 04 серпня 2015 року реєстрація в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування, складених до 1 липня 2015 року, здійснюватиметься без обмеження сумою "СУМА"Накл.

Виходячи з наведених норм, суд першої інстанції вказав, що у зв'язку з набранням 29.07.2015 чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість", яким зазначені положення ПК України були викладені в наведеній редакції, всім зареєстрованим в системі електронного адміністрування податку на додану вартість платникам податків, в тому числі й позивачу, було "обнулено" значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зареєстрованим платникам податку значення суми, на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягало автоматичному збільшенню у визначених в п. 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України випадках.

Зокрема, після обнуління 03.08.2015 реєстраційна сума (?Накл) зареєстрованим платникам податку збільшується на: суму середньомісячного розміру сум ПДВ, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених або розстрочених за останні 12 звітних місяців/ 4 квартали (т.з. "овердрафт"); суму помилково та/або надміру сплачених грошових зобов'язань з ПДВ станом на 01.07.2015 р.; суму від'ємного значення податку, непогашеного станом на 01.07.2015 р. та задекларованого платником у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року/ ІІ квартал 2015 року; суму залишків коштів на електронних рахунках платників станом на дату зазначеного обнуління за вирахуванням сум, заявлених платником у складі податкової звітності з податку за звітний (податковий) період за червень 2015 року до перерахування з електронного рахунку до бюджету в рахунок сплати податкових зобов'язань з податку та/або на поточний рахунок платника відповідно до пункту 2001.6 статті 2001 цього Кодексу, а також сум податкових зобов'язань, задекларованих за звітний (податковий) період за червень 2015 року/II квартал 2015 року.

За змістом пп. 4 п. 34 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України визначальним фактором для автоматичного збільшення реєстраційної суми у системі електронного адміністрування ПДВ на суму від'ємного значення, непогашеного станом на 01.07.2015 р., є зазначення такої суми саме в податковій звітності з податку на додану вартість за червень 2015 року

Судом першої інстанції правильно встановлено, що відповідно до поданої ПП "Дубекспо" податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року, в рядку 24 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду) становив 1 054336 грн., а в рядку 31 (сума непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду) позивачем не задекларовано жодного значення та поставлено прочерк (т. 1 а.с. 54-61).

Під час вирішення спору також установлено, що на виконання положень п. 34 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України ДФС України було автоматично збільшено суму податку на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у системі електронного адміністрування ПДВ на 1 054 336 грн.

При цьому сума від'ємного значення у розмірі 3 382 371 грн., на яку, як вважає позивач, необхідно було збільшити реєстраційну суму у системі електронного адміністрування ПДВ, не була відображена позивачем у декларації з ПДВ за червень 2015 року. Уточнюючий розрахунок за червень 2015 позивачем не подавався.

Поряд із цим, показники уточнюючих розрахунків до декларацій з ПДВ за звітні періоди лютого та травня 2015 року, які було подано позивачем 06.08.2015 та 12.08.2015 відповідно не підпадали під визначені п. 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України випадки збільшення значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а тому такі розрахунки правомірно не були взяті до уваги при обрахунку реєстраційної суми.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що збільшуючи позивачеві реєстраційної суми (?Накл) ДФС діяла відповідно до вимог чинного на час виникнення спірних відносин законодавства, відповідно, правові підстави для задоволення вимог позивача ДФС України наразі відсутні.

Водночас, суд першої інстанції правильно врахував, що відповідно до положень Порядку № 569 система електронного адміністрування податку на додану вартість організована на централізованому рівні ДФС України, на цьому ж рівні відбувається і автоматичне обчислення реєстраційної суми щоразу при зміні значення будь-якого з показників формули, тому ГУ Державної фіскальної служби України у м. Києві не наділене повноваженнями щодо внесення будь-яких змін до системи електронного адміністрування податку на додану вартість, а отже, в даному випадку відсутня протиправна бездіяльність чи будь-які протиправні дії з боку зазначеного відповідача.

За вказаних обставин, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що висновок суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення вимог позивача є правильним, а прийняте ним рішення - законним і обґрунтованим, при цьому апеляційний суд враховує, що

Відповідно до ст. 200 КАС України - суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На думку колегії суддів, суд першої інстанції при вирішенні спору правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, водночас, відповідачем не доведено підстав для його скасування, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, Київський апеляційний адміністративний суд

У Х В А Л И В

Апеляційну скаргу Приватного підприємства "ДУБЕКСПО" на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 липня 2016 року у справі за позовом Приватного підприємства "ДУБЕКСПО" до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби України у місті Києві про визнання протиправною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 липня 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання ухвали в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддяО.А. Губська

СуддяА.Б. Парінов

СуддяО.О. Беспалов

Повний текст ухвали виготовлено 24 жовтня 2016 року

Головуючий суддя Губська О.А.

Судді: Беспалов О.О.

Парінов А.Б.