Справа № 821/1615/16
Суддя: Кузьменко Н.А.
Дата ухвалення: 2016-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

821/1615/16

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

_______________________________________________________________________________

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 жовтня 2016 р.

м. Херсон

Справа № 821/1615/16

встановив:

- визнати бездіяльність Корабельного відділу виконавчої служби м. Херсона протиправною;

Суддя, вивчивши матеріали адміністративного позову, вважає, що його необхідно залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з п.4 ч.1 ст.106 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивач просить суд визнати бездіяльність відповідача протиправною, однак не зазначає в чому саме вона полягає.

Відповідно до вимог ч. 3 ст.106 КАС України, до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч.2 ст.87 КАС України).

Згідно з преамбулою до Закону України «Про судовий збір» цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (ст.1 Закону України «Про судовий збір»).

Судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством (абз.2 ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір»).

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір»).

За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою належить сплатити судовий збір в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою належить сплатити судовий збір в розмірі 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Станом на 01.01.2016 року розмір мінімальної заробітної плати становить 1378,00 грн.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (абз.1 ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

З огляду на викладене вбачається, що позовна заява має майновий та немайновий характер спору, однак сума судового збору позивачем не сплачена, натомість до адміністративного позову позивач додав клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Обґрунтовуючи заявлене клопотання, позивач зазначив наступне.

Згідно з частиною 1 статті 73 Закону України від 09.07.2003 № 1058-VI “Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування” (далі – Закон № 1058-VI) кошти Пенсійного фонду України формуються переважно за рахунок страхових внесків (частини єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування) та використовуються на виплату пенсій, передбачених цим Законом; надання соціальних послуг, передбачених цим Законом; фінансування адміністративних витрат, пов’язаних з виконанням функцій, покладених на органи Пенсійного фонду; оплату послуг з виплати та доставки пенсій; формування резерву коштів Пенсійного фонду.

Відповідно до частини 2 статті 73 Закону № 1058-VI забороняється використання коштів Пенсійного фонду на цілі, не передбачені цим Законом.

Бюджетом Пенсійного фонду України на 2016 рік кошти на сплату судового збору передбачені не були, на підтвердження чого позивач надав витяг із тимчасового кошторису видатків на 4 квартал 2016 року.

В зв’язку з неможливістю сплатити судовий збір через відсутність коштів призначених на цю мету, з метою забезпечення ухвалення законного судового рішення, постановленого з урахуванням інтересів всіх сторін судового процесу позивач просив звільнити його від сплати судового збору.

Вирішуючи вказане клопотання по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 87 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об’єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон № 3674-VI, який з 01.09.2015 діє у редакції Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо справляння судового збору”.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що вказана позовна заява належить до об’єктів справляння судового збору відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 3 Закону № 3674-VI , а особа, яка звернулася з нею до суду, не належить до суб’єктів, яким згідно з нормами статті 5 Закону № 3674-VI встановлені пільги щодо його сплати.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону № 3674-V враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення.

Відповідно до частини 2 статті 8 Закону № 3674-VI суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналогічні норми містяться і у частині 1 статті 88 КАС України.

Таким чином, єдиною підставою, з урахуванням якої суд може звільнити особу від сплати судового збору, є її майновий стан. Жодної іншої підстави для постановлення судом ухвали про звільнення сторони від сплати судового збору ні Закон № 3674-VI, ні КАС України не передбачають.

Доводячи наявність підстав для звільнення від сплати судового збору, позивач посилається на цільове призначення коштів Пенсійного фонду України та відсутність асигнувань для сплати судового збору.

Разом з тим, у відповідності до правової позиції, викладеної у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23.01.2015 № 2 “Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI “Про судовий збір”, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи.

Водночас, якщо ці бюджетні установи діють як суб’єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

УПФУ є бюджетною установою, однак спірні правовідносини виникли в результаті реалізації владних управлінських функцій (виконання функцій по накладенню адміністративних стягнень та подальший контроль за примусовим виконанням постанов відповідним органом державної виконавчої служби).

Наведене зумовлює висновок про відсутність, передбачених частиною 1 статті 8 Закону 3674-VI та частиною 1 статті 88 КАС України, підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, а тому позивачу слід сплатити судовий збір в належному розмірі.

Згідно з частиною 1 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України подання позовної заяви без додержання вимог статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для залишення заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись п.4 ч.1, ч.3 ст. 106, ч.1 ст. 108, ст. 160, ст. 165, КАС України, суддя, -

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 07 листопада 2016 р., а саме, вчинити передбачені ухвалою дії та роз’яснити, що у разі не виконання вимог суду щодо усунення недоліків, у визначений судом термін, позовну заяву разом з додатками буде повернуто позивачу відповідно до п.1 ч.3 ст. 108 КАС України.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 821/1615/16 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя Кузьменко Н.А.