Справа № 818/664/16
Суддя: О.В. Соп'яненко
Дата ухвалення: 2016-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 жовтня 2016 р. Справа №818/664/16

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Соп'яненка О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Усенко І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Сумській області про визнання протиправними і скасування наказів, поновлення на посаді,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, який мотивує тим, що працював на різних посадах в органах внутрішніх справ. Наказом відповідача від 07.11.2015 його призначено на посаду начальника Конотопського відділу поліції ГУНП в Сумській області. 02 грудня 2015 року ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст. 368 ч. 3 КК України. Рішення по справі судом не прийнято. За цим фактом відповідачем проведено перевірку, за наслідками якої 02 грудня 2015 року складено висновок про неможливість притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, зокрема через неможливість притягнення до відповідальності працівника поліції за діяння, вчинені під час проходження служби в міліції. 04 січня 2016 року складено службову характеристику за підписом начальника УКЗ ГУНП в Сумській області за змістом якої ОСОБА_2 зарекомендував себе з позитивного боку, як сумлінний, відповідальний співробітник, вимогливий керівник. Порушень дисципліни та законності не допускає, відповідає займаній посаді.

Наказом № 577 від 13 травня 2016 року позивача звільнено зі служби в зв'язку з порушенням службової дисципліни, невиконанням вимог Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, Правил поведінки та професійної етики осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ, що виразилось в обґрунтованій підозрі у вчиненні кримінальних правопорушень та викликало широкий суспільний резонанс, негативно вплинуло на думку населення щодо діяльності поліції. Наказом № 136 від 26.05.2016 по особовому складу ОСОБА_2 звільнено зі служби на підставі п. 5 ч. 1 ст. 77 Закону країни Про Національну поліцію. Вважає такі накази протиправними. Діюче законодавство не встановлює підстав і порядку притягнення до відповідальності поліцейського за вчинення проступку під час несення служби в міліції. Діяльність міліції припинена, а Національна поліція не є її правонаступником. На момент звільнення позивач дисциплінарних стягнень не мав, обвинувальних вироків щодо нього не мається, ніяких пояснень з приводу вчинення дисциплінарного проступку відповідачем не вимагалось.

Вважає, що дисциплінарне стягнення накладено відповідачем з порушенням строків, оскільки відповідно до вимог Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ дисциплінарне стягнення накладається у строк до одного місяця з дня, коли про проступок стало відомо начальнику. 02 листопада 2015 року позивачу повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень. Наказом від 07 листопада 2015 року його призначено на посаду начальника Конотопського відділу поліції ГУНП в Сумській області. 02 грудня 2015 року позивачу оголошено про ще одну підозру у вчиненні кримінального правопорушення. В зв'язку з цим відповідачем проведено перевірку, за наслідками якої зроблено висновок про неможливість притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. 04 січня 2016 року начальником УКЗ ГУНП в Сумській області видано позитивну характеристику на позивача. Накази ж про звільнення видано відповідачем лише в травні 2016 року.

Позивач просить визнати протиправними та скасувати накази № 577 від 13 травня 2016 року та № 136 від 26 травня 2016 року, поновити його на посаді начальника Конотопського відділу ГУНП в Сумській області.

В судовому засіданні позивач та представник позивача позов підтримали із зазначених підстав.

Представник відповідача позов не визнав. Пояснив, що відносно позивача відкрито ряд кримінальних проваджень. Сам позивач цього не заперечує. У вказаних провадженнях позивачу оголошено про обґрунтовану підозру у вчиненні злочинів. Цей факт та факт повідомлення про такі обставини в засобах масової інформації відповідачем визнано таким, що шкодять репутації поліції, як правоохоронного органу. Вважає, що стягнення застосовано без порушення встановлених строків. Відповідно до ч. 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ у випадку призначення службового розслідування дисциплінарне стягнення має бути застосованим протягом місяця з моменту закінчення такого розслідування. Цей строк відповідачем не був порушений. При прийнятті рішення про звільнення було враховано суспільний резонанс, який мав факт повідомлення про вчинення позивачем злочинів, завдану в зв'язку з цим шкоду репутації поліції. Просить в задоволенні позову відмовити.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що позивач проходив службу в органах внутрішніх справ на різних посадах з грудня 1990 року по червень 2015 року. В Національній поліції України з липня 2015 року. Наказом відповідача від 07 листопада 2015 року ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Конотопського відділу поліції ГУНП В Сумській області та присвоєно спеціальне звання полковника поліції (а.с. 6). Наказом відповідача № 577 від 13 травня 2016 року позивача звільнено зі служби в поліції на підставі п. 5 ч. 1 ст. 77 закону України Про Національну поліцію (через службову невідповідність) за порушення службової дисципліни, невиконання вимог ст.ст. 1,7,8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п.п. 2.2-2.4, 3.3., 4.1. розділу III п.п. 1.1., 1.2. розділу IV, п.п. 7.2,7.3, 7.8 розділу VII Правил поведінки та професійної етики осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України, що виразилось в обґрунтованій підозрі у вчиненні ряду кримінальних правопорушень та викликало широкий суспільний резонанс, негативно вплинуло на думку населення щодо діяльності поліції (а.с. 14-15). Наказом № 136 о/с від 26 травня 2016 року ОСОБА_1 звільнено через службову невідповідність (а.с. 7). Суд вважає накази протиправними.

Відповідно до ст. 19 ч. 2 закону України Про Національну поліцію підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом. Частиною 9 Прикінцевих та перехідних положень Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв'язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" на поліцейських поширено дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції". Закон набрав чинності 28 грудня 2015 року. Таким чином, на момент видання відповідачем наказів, що оспорюються, порядок та підстави дисциплінарної відповідальності поліцейських визначався Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України (далі Статут).

Відповідно до ст. 5 ч.ч. 1,2 Статуту за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Особи рядового і начальницького складу не несуть дисциплінарної відповідальності в разі, якщо шкода завдана правомірними діями внаслідок сумлінного виконання наказу начальника або виправданого за конкретних умов службового ризику. Відповідно до ст. 2 Статуту дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни. Статтею 1 Статуту службова дисципліна визначається дотриманням особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

З наведеного вбачається, що підставою для дисциплінарної відповідальності поліцейського є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто вчинення неправомірних діянь, що порушують службову дисципліну. Ніяких інших підстав для дисциплінарної відповідальності Статутом не передбачено. Суд вважає, що відповідач перед прийняттям рішення про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення зобов'язаний був встановити факт вчинення ним дисциплінарного проступку, обставини його вчинення та вину позивача.

Відповідно до ст. 14 Статуту з метою з'ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України. Наказом МВС України від 12.03.2013 № 230 затверджено Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, відповідно до п. 1.1 якої вона визначає порядок проведення службового розслідування стосовно особи (осіб) рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ у разі надходження до органів та підрозділів внутрішніх справ України, навчальних закладів та науково-дослідних установ системи Міністерства внутрішніх справ України відомостей про вчинення нею (ними) дій, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення, а також компетенцію структурних підрозділів та посадових осіб органів внутрішніх справ України (далі - ОВС) при його проведенні. Відповідно до п. 1.2 Інструкції службове розслідування - комплекс заходів, які здійснюються у межах компетенції з метою уточнення причин і умов подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, ступеня вини особи (осіб), якою (якими) вчинено дисциплінарний проступок, а також з'ясування інших обставин. Відповідно до п. 3.3 проведення службового розслідування доручається працівникам підрозділів внутрішньої безпеки, інспекції з особового складу підрозділів кадрового забезпечення, а якщо такі підрозділи не передбачені штатним розписом, уповноважені на те начальники доручають проведення службових розслідувань найбільш досвідченим працівникам, здатним усебічно вивчити обставини, що стали підставою для призначення службового розслідування, та зробити об'єктивні висновки. Відповідно до п. 6.2 виконавець (голова, члени комісії) з метою забезпечення повного, всебічного і об'єктивного дослідження обставин подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, має право, серед іншого, викликати осіб РНС, стосовно яких проводиться службове розслідування, а також інших працівників ОВС, інших осіб (за їх згодою), які обізнані або мають відношення до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування, й одержувати від них письмове пояснення, форма якого наведена в додатку до цієї Інструкції, або усні пояснення, а також документи, які стосуються службового розслідування; ознайомлюватися і вивчати в установленому порядку відповідні документи, що мають відношення до службового розслідування, у разі потреби - знімати з них копії і приєднувати до матеріалів службового розслідування; користуватися в установленому порядку обліками та інформаційними базами МВС, ГУМВС, УМВС, ВНЗ.

Судом встановлено, що 02 листопада 2015 року позивачу прокуратурою Сумської області повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, відповідальність за які передбачена ст.ст. 343 ч. 2, , 396 ч. 1, 364 ч. 1, 366 ч. 1 КК України. Крім того, 02 грудня 2015 року повідомлено про підозру у вчиненні злочину, відповідальність за який передбачена ст. 368 ч. 3 КК України (а.с. 40-48, 51-53). За фактом відкриття кримінальних проваджень та повідомлення ОСОБА_1 про підозру відповідачем проведено перевірку. За наслідками перевірки зроблено висновок, що спростувати чи підтвердити причетність позивача до вчинення злочинів можливо лише в рамках досудового розслідування кримінального провадження. Після набрання чинності Дисциплінарним статутом Національної поліції України, за необхідності, підлягає розгляду питання наявності чи відсутності ознак дисциплінарного проступку (а.с. 25-26). Представник відповідача в судовому засіданні пояснив, що про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні провадження у вересні 2014 року та в у вересні-листопаді 2015 року, а також про можливу причетність до вчинення злочинів працівників органів внутрішніх справ відповідачу було відомо одразу після внесення до реєстру таких відомостей. Також відповідачу було відомо про повідомлення позивачу про підозру у вчиненні злочинів 02 листопада та 02 грудня 2015 року одразу після настання цих подій.

Судом встановлено, що незважаючи на повідомлення 02 листопада 2015 року про підозру у вчиненні злочинів позивачу, відповідач не визнавав факту вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку та не вбачав перешкод для призначення позивача на посаду начальника Конотопського відділу поліції ГУНП в Сумській області та присвоєння спеціального звання полковника поліції наказом від 07 листопада 2015 року № 25 о/с (а.с. 6). Лише 25 квітня 2016 року начальник УКЗ повідомив своїм рапортом начальнику ГУНП в Сумській області про наявність кількох кримінальних проваджень, за якими позивачу повідомлено про підозру, про ряд публікацій в засобах масової інформації з цього приводу, що може викликати суспільний резонанс та просив дозволити проведення службового розслідування (а.с. 101-103). Наказом начальника ГУНП в Сумській області № 596 від 29 квітня 2016 року призначено службове розслідування за фактом повідомлення позивачу про підозру у вчиненні ряду злочинів, що спричинило ряд публікацій на офіційному сайті Данкор онлайн та викликало суспільний резонанс серед громадськості області (а.с. 78). З висновку службового розслідування вбачається, що комісією встановлено факти внесення до ЄРДР відомостей про кримінальні провадження та повідомлення про підозру у вчиненні злочинів ОСОБА_2 Вказані факти спричинили ряд публікацій на офіційному сайті Данкор онлайн та викликали суспільний резонанс серед громадськості області.

Відповідачем надано копії публікацій з ряду електронних ресурсів (а.с. 82-106). Серед них лише незначна частина є публікаціями з сайту Данкор-онлайн, про який зазначено в наказі про призначення службового розслідування та у висновку за його результатами (а.с. 90-91, 97-98). В наданих копіях повідомляється про хід розслідування кримінальних справ, в яких позивачу оголошено про підозру, тобто про обставини, які відповідачу були відомі. Крім того, суд вважає, що надані відповідачем матеріали не були досліджені комісією в ході службового розслідування. Більшість наданих витягів зроблено лише 07.10.2016 року (а.с. 82-100). На користь цього свідчить і той факт, що у наказі та висновку за результатами розслідування не вказується на будь-які електронні або друковані видання, крім Данкор-онлайн. Будь-яка інша інформація щодо часу та змісту публікацій у висновку відсутня. Комісією не проведено будь-якого аналізу публікацій, на які вказується у висновку, на предмет наявності в них відомостей, що дають підстави для висновків про неможливість подальшого проходження служби в поліції позивачем. Не наведено у висновку і будь-яких відомостей про вжиття комісією заходів для встановлення достовірності викладених в публікаціях відомостей. На вимогу суду відповідачем надано для огляду в судовому засіданні оригінал матеріалів службового розслідування. Оглянуті судом матеріали містять лише рапорт начальника УКЗ, наказ про призначення розслідування, пояснення ОСОБА_2, довідку члена комісії ОСОБА_3 та висновок за результатами розслідування. Копії цих матеріалів долучено до матеріалів справи (а.с. 78-79,101-109). Будь-які публікації в засобах масової інформації, що були предметом дослідження комісії або будь-які інші докази вчинення позивачем дисциплінарного проступку, в тому числі і матеріали кримінальних справ, на які мається посилання у висновку, в матеріалах службового розслідування відсутні.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка член комісії з проведення службового розслідування ОСОБА_4 пояснив, що члени комісії мали можливість ознайомитися з публікаціями в мережі інтернет. Разом з тим, свідок не зміг повідомити з якими саме публікаціями та на яких ресурсах члени комісії знайомилися, якого змісту публікації досліджували та в зв'язку з чим не відобразили цього у висновку.

Як було зазначено вище, підставою для дисциплінарної відповідальності поліцейського є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто порушення службової дисципліни. Публікації в засобах масової інформації до підстав такої відповідальності законом не віднесено. Суд вважає, що сам лише факт публікацій, навіть за умови викладення в них інформації, що порочить поліцейського, не становить складу дисциплінарного проступку та не є підставою для дисциплінарної відповідальності без встановлення факту вчинення такого проступку.

За результатами розслідування комісією зроблено висновки про порушення позивачем вимог Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, Правил поведінки та професійної етики осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України. Таке порушення за висновком комісії полягало в обґрунтованій підозрі у вчиненні ряду кримінальних правопорушень та викликало суспільний резонанс, що негативно вплинуло на думку населення щодо діяльності поліції, чим позивач позбавив себе морального права на повагу, підтримку і довіру з боку громадян, колег і товаришів по службі (а.с. 30).

Відповідно ст. 5 Статуту, про що було зазначено вище, працівники поліції можуть нести дисциплінарну відповідальність одночасно з іншими видами юридичної відповідальності. Тобто, дисциплінарна відповідальність поліцейського є окремим, самостійним видом відповідальності, що має окремі підстави, процедуру встановлення факту вчинення проступку та процедуру притягнення до відповідальності, відмінні від кримінальної відповідальності. Органами досудового слідства та судом в ході розслідування кримінальних справ дійсно використовується термін обґрунтована підозра у вчиненні злочинів, але виключно для цілей, встановлених КПК України. Суд вважає, що використання такого терміну відповідачем для опису дисциплінарного проступку є безпідставним. Відповідач мав встановлювати факт вчинення дисциплінарного проступку, обставини його вчинення та вину позивача, а не обґрунтованість підозр у вчиненні злочину. Ні у висновку службового розслідування, ні в наказі № 577 від 13 травня 2016 року відповідачем не зазначено в чому саме полягає порушення службової дисципліни ОСОБА_1 Крім того, висновок про вчинення дисциплінарного проступку та неможливість продовження служби в зв'язку з наявністю обґрунтованих підозр у вчиненні злочину суперечить службовій характеристиці на позивача, відповідно до якої він зарекомендував з позитивної сторони, як сумлінний, відповідальний співробітник, вимогливий керівник (а.с. 27). Характеристика складена 04 січня 2016 року, тобто після повідомлення про підозру у вчиненні злочинів від 02 листопада 2015 року та від 02 грудня 2015 року.

Відповідно до ст. 14 ч. 15 Дисциплінарного статут органів внутрішніх справ України звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Відповідно до ч. 10 цієї статті при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов'язків, рівень кваліфікації тощо. У висновку службового розслідування комісією вказується про врахування таких обставин, однак будь-які відомості щодо цього не наводяться. Також у висновку та в наказі про звільнення позивача відсутнє будь-яке обґрунтування застосування стягнення саме у вигляді звільнення та неможливості досягнення цілей дисциплінарної відповідальності при застосуванні менш суворого стягнення.

На підставі викладеного, суд приходить до переконання, що накази № 577 від 13 травня 2016 року та та № 136 о/с від 26 травня 2016 року про звільнення ОСОБА_2 прийнято відповідачем без повного, всебічного та об'єктивного з'ясування обставин справи, встановлення як самого факту вчинення проступку та ступеню вини позивача, що є невиконанням покладених на відповідача Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України та Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України обов'язків. За таких обставин суд вважає необхідним накази визнати протиправними та скасувати, поновивши ОСОБА_1 на посаді начальника Конотопського відділу поліції ГУНП в Сумській області.

Керуючись ст. ст. 86, 94, 98, 158-163, 167, 186, 254 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Сумській області про визнання протиправними і скасування наказів, поновлення на посаді задовольнити

Визнати протиправним та скасувати наказ № 577 від 13 травня 2016 року про порушення службової дисципліни начальником Конотопського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області полковником поліції ОСОБА_1 та покарання винного.

Визнати протиправним та скасувати наказ № 136 від 26 травня 2016 року по особовому складу про звільнення полковника поліції ОСОБА_1 зі служби з 26 травня 2016 року.

Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Конотопського відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області.

Допустити негайне виконання постанови в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника Конотопського відділу поліції Головного управління національної поліції в Сумській області.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на постанову суду протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.В. Соп'яненко