Справа № 817/1026/16
Суддя: Жуковська Л.А.
Дата ухвалення: 2016-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

13 жовтня 2016 р.Р і в н е 817/1026/16

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Жуковської Л.А. за участю секретаря судового засідання Левченко Т.М. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Прилепа В.В.,

відповідача: Форет М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Обслуговуючого кооперативу "АВТОГАРАЖНИЙ КООПЕРАТИВ "ПАТРІОТ"
до Державної податкової інспекції у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення
В С Т АН О В И В:

Обслуговуючий кооператив «Автогаражний кооператив «Патріот» (далі - ОК «АК «Патріот») звернувся до суду з позовом до Державної податкової інспекції у м.Рівному Головного управління Державної фіскальної служби у Рівненській області (далі - ДПІ у м.Рівному) про визнання протиправними дій щодо проведення камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності, за наслідками яких складено акт за №106/1204/35840668 від 13.04.2016 року та визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 28.04.2016 року.

Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав повністю, з урахуванням заяви про зміну підстав адміністративного позову від 03.10.2016 року (а.с.82-86). В обґрунтування позовних вимог зазначив, що камеральна перевірка позивача, на підставі висновків якої прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, проведена незаконно, інформація, зафіксована актом перевірки одержана з порушенням закону, а отже не може бути взяти до уваги. Також зауважив, що Податковим кодексом України не передбачено визначення арифметичної або методологічної помилки та відповідальності за такі помилки. Вважає дії щодо проведення перевірки позивача протиправними, а прийняте податкове повідомлення-рішення необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню. З таких підстав, просив суд позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, подав письмові заперечення (а.с.77-78). В їх обґрунтування пояснив суду, що за результатами камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності позивача встановлено заниження орендної плати за земельну ділянку державної або комунальної власності за 2014 рік. Вважає дії податкового органу щодо проведення перевірки правомірними та законними, а податкове повідомлення-рішення правомірним і таким, що не підлягає скасуванню. У зв'язку з наведеним, просив суд в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Заслухавши пояснення осіб та дослідивши наявні письмові докази, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає до задоволення з огляду на таке.

Судом встановлено, що в квітні 2016 року посадовою особою фіскального органу проведено камеральну (електронну) перевірку даних, задекларованих у податковій звітності ОК «АК «Патріот» з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної бо комунальної власності), за результатами якої складено акт №106/1204/35840668 від 13.04.2016 року (а.с.7-10).

Актом зафіксовано «порушення пп.288.5.1 п.288.5 ст.288 Податкового кодексу України, платником податку встановлено заниження податкового зобов'язання з орендної плати за земельні ділянки державної або комунальної власності на суму 32584,45 грн. унаслідок методологічної помилки (порушення)»(ст.4 акту).

На підставі вказаного висновку податковим органом прийнято податкове повідомлення-рішення № від 28.04.2016 року, згідно з яким збільшено суму грошового зобов'язання ОК «АК «Патріот» за платежем «орендна плата з юридичних осіб» на загальну суму 40730,56 грн., в т.ч.32584,45 грн. за основним платежем та 8146,11 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями (а.с.11).

Не погоджуючись з правомірністю проведеної перевірки та прийнятого за її наслідками податкового повідомлення-рішення, ОК «АК «Патріот» звернулося до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Згідно з ст.62 Податкового кодексу України, одним із способів здійснення податкового контролю є перевірки та звірки відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірки щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України органи державної податкової служби мають право проводити перевірки платників податків (крім Національного банку України) в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно з п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Даний перелік видів перевірки вичерпний і розширеному тлумаченню не підлягає.

Згідно з пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків.

Порядок проведення камеральних перевірок визначений ст.76 Податкового кодексу України, відповідно до якої камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов'язкова.

Таким чином, предметом дослідження камеральної перевірки можуть бути тільки дані податкових декларацій (розрахунків) платника податків, зокрема, правильність відображення у відповідних рядках та стовпцях податкової декларації показників як результатів проведених розрахунків (арифметичних дій) та/або методологія проведення цих розрахунків.

При цьому, під арифметичною помилкою слід розуміти помилки або описки, допущені платником податку при заповненні декларації або додатків до них, зокрема при виконанні арифметичних дій, передбачених при обчисленні об'єкта оподаткування з метою визначення податкових зобов'язань з податку, збору, обов'язкового платежу (додавання або вирахування відповідних рядків), а також описки, допущені при перенесенні даних із додатків, на підставі яких заповнюються відповідні рядки декларації (неправильно поставлена кома при застосуванні одиниці виміру, неправильно перенесений підсумок з додатка та ін.).

Під методологічною помилкою, у свою чергу, слід розуміти помилку, допущену платником податків при складанні ним декларації, яка полягає у неправильному застосуванні або незастосуванні ставок оподаткування чи коефіцієнтів при визначенні податкового зобов'язання з того чи іншого податку, збору (обов'язкового платежу).

Суд звертає увагу, що будь-які дослідження документів, які були підставою для таких розрахунків, при проведенні камеральної перевірки не проводяться, оскільки це є предметом документальної перевірки.

У разі ж, якщо дослідженню підлягають документи по проведеним операціям, то така перевірка не може відноситися до категорії камеральної перевірки. За наявності підстав та для цілей з'ясування обставин формування відповідних показників податкової звітності на підставі іншої податкової інформації, ніж дані податкових декларацій, у встановлених Податковим кодексом України випадках, зокрема визначених у п.78.1 Податкового кодексу України, проводиться документальна перевірка з відповідним інформуванням платника податків про її проведення, що у свою чергу надає право останньому надавати пояснення та їх документальне підтвердження.

В даному випадку, як свідчить акт перевірки від 13.04.2016 року, відповідачем «камеральна перевірка проведена з урахуванням витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №02-306 від 24.01.2014 року, наданого управлінням Держземагенства у м.Рівному Рівненської області станом на 01.01.2014 року, за результатами якої податкове зобов'язання орендної плати за землю за 2014 рік становить 33928,14 грн.» (ст.3 акту). Крім того, перевіряючим досліджувалися такі документи як договір оренди землі від 29.09.2010 року №90, укладеного з Рівненською міською радою, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права оренди земельної ділянки від 04.06.2014 року №5932247, виданий Реєстраційною службою Рівненського міського управління юстиції Рівненської області (ст.3 акту).

Тобто, податковий орган провів перевірку не лише податкової звітності позивача з орендної плати за землю за 2014 рік, але й документів, які були підставою для розрахунків у такій податковій звітності, що, відповідно до п.75.1.2. ст. 75 Податкового кодексу України, є предметом документальної перевірки, а не камеральної.

Так, в силу вимог пп.75.1.2 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Особливості проведення документальної невиїзної перевірки визначено ст.79 Податкового кодексу України. Документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності обставин для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.

Документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови надіслання платнику податків рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення йому чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки. Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Судом встановлено, відповідачем не заперечувалося, що податковим органом не приймалося будь-яке рішення, що оформлене наказом керівника податкового органу, про проведення документальної невиїзної позапланової перевірки ОК «АК «Патріот»; копія наказу про проведення документальної невиїзної позапланової перевірки не була вручена (надіслана) посадовим особам позивача; відповідачем не було надіслано (вручено) посадовим особам позивача письмове повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Дані обставини дають суду підстави для висновку, що податковим органом було порушено порядок проведення перевірки позивача внаслідок недотримання вимог ст.79 Податкового кодексу України.

З огляду на правовий висновок Верховного Суду України, викладений у постанові від 27.01.2015 року у справі №21-425а14 та від 09.02.2016 року у справі №826/5689/13-а, невиконання вимог п.79.2 ст.79 ПК України призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності її правових наслідків.

Відповідно до ч.1 ст.244-2 КАС України висновок Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 237 цього Кодексу, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права. Суд має право відступити від правової позиції, викладеної у висновках Верховного Суду України, з одночасним наведенням відповідних мотивів.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідач, провівши камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звітності, за наслідками яких складено акт за №106/1204/35840668 від 13.04.2016 року, діяв не на підставі, не в межах повноважень та не в спосіб, визначений чинним законодавством, а тому такі дії є протиправними.

Відповідно до частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За таких обставин, податкові повідомлення-рішення № від 28.04.2016 року не відповідає вказаним вище критеріям правомірності, є необґрунтованим та підлягає скасуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених ст. 72 цього Кодексу. У відповідності до п. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач як суб'єкт владних повноважень не надав суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, не довів правомірності проведеної перевірки та прийнятого за її результатами податкового повідомлення-рішення № від 28.04.2016 року.

При зазначених обставинах, вимоги позивача правомірні, обґрунтовані і підлягають до задоволення в повному обсязі, а заперечення відповідача суд відхиляє як безпідставні і такі, що суперечать чинному законодавству та фактичним обставинам справи.

В силу вимог ч.1 ст.94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Державної податкової інспекції у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області щодо проведення камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності, за наслідками якої складено акт за №106/1204/35840668 від 13.04.2016 року.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області за № від 28.04.2016 року.

Присудити на користь позивача Обслуговуючого кооперативу "АВТОГАРАЖНИЙ КООПЕРАТИВ "ПАТРІОТ" за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень Державної податкової інспекції у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області судовий збір у розмірі 2756,00 грн.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Жуковська Л.А.