Справа № 826/16019/16
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2016-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва – Шулежко В.П., розглянувши матеріали адміністративного позову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг до товариства з обмеженою відповідальністю «Кредит плюс» про стягнення штрафу,

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг до товариства з обмеженою відповідальністю «Кредит плюс» про стягнення штрафу у розмірі 3 400 грн.

Статтею 107 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 КАС України.

Частиною третьою статті 106 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Так, згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру суб’єктом владних повноважень складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Як встановлено судом, в порушення зазначеної норми, позивачем не додано до адміністративного позову доказів сплати судового збору в порядку та розмірі, передбачених Законом України «Про судовий збір».

Водночас, в адміністративному позові позивачем заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на відсутність належного фінансування, що в свою чергу унеможливлює сплатити судовий збір.

Згідно з частини першої статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» також передбачена можливість звільнення від сплати судового збору, враховуючи майновий стан сторони.

Аналіз вказаних нормативно-правових норм вказує на те, що єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є майновий стан заявника. Обґрунтування пов’язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Посилання позивача на відсутність коштів для сплати судового збору є необґрунтованими, оскільки дана обставина не є встановленою законом підставою для звільнення від сплати судового збору.

Варто також зазначити, що обов'язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду.

Беручи до уваги вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, як наслідок, про відмову у задоволенні заявленого клопотання.

Отже, позивачем не дотримані вимоги частини третьої статті 106 КАС України, оскільки не надано доказів, що підтверджують сплату ним судового збору за подання даного позову.

Окрім того, відповідно до частини третьої статті 106 КАС України, до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Як встановлено судом, позивач, в порушення вимог зазначеної норми не надав доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу позовної заяви та доданих до неї документів.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленими статтею 106 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Згідно з частиною другою статті 108 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг до товариства з обмеженою відповідальністю «Кредит плюс» про стягнення штрафу залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п'яти днів з дня набрання законної сили даною ухвалою суду.

Копію ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання ухвали.

Суддя В.П. Шулежко