Справа № 826/5411/16
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2016-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

20 жовтня 2016 року м. Київ № 826/5411/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Огурцова О.П. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1
до третя особа Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Н.С. Публічне акціонерне товариство "Дельта Банк"
провизнання протиправним та скасування запису в Державному реєстрі іпотек (реєстраційний номер обтяження 8548139 від 23.12.2012) про зміну умов обтяження квартири

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Хари Н.С., третя особа - Публічне акціонерне товариство "Дельта Банк" про визнання протиправним та скасування запису в Державному реєстрі іпотек (реєстраційний номер обтяження 8548139 від 23.12.2012) про зміну умов обтяження квартири.

Ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.04.2016 відкрито провадження у справі, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Представником відповідача у судовому засіданні 05.08.2016 було подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

У судовому засіданні 05.08.2016 суд відповідно до частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України ухвалив перейти до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини другої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2014 у справі № 826/236/14.

Позивач у позовній заяві просить суд визнати протиправним та скасувати запис у Державному реєстрі іпотек (реєстраційний номер обтяження 8548139 від 23.12.2012) про зміну умов обтяження квартири № 328 розташованої за адресою: АДРЕСА_1 внесеного 23.12.2012 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Хара Н.С.

В позовній заяві позивач зазначає про те, що вказаний реєстраційний запис було внесено до Державного реєстру іпотек на підставі договору купівлі - продажу прав вимоги від 25.05.2012, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Д.Г., відповідно до якого ПАТ «Сведбанк» продав (відступив) права вимоги та передав їх, а ПАТ «Дельта Банк» набув права вимоги до боржників по кредитних договорах, укладених ПАТ «Сведбанк», в тому числі і по договору №2621/0408/72-088 від 22.04.2008, про факт укладання якого позивача було повідомлено листом №SDC//1 від 05.06.2012.

Відповідно до повідомлення про відступлення № SDC//1 від 05.06.2012, позивача було повідомлено про те, що Публічним акціонерним товариством "Сведбанк" на користь Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" було здійснено відступлення своїх прав вимоги за кредитними договорами, договорами іпотеки, договорами застави та/або договорами поруки, зокрема, кредитним договором №2621/0408/72-008 від 22.04.2008, договорами забезпечення № 2621/0408/72-088Z-2 від 22.04.2008 та №2621/0408/72-088-Р-1 від 29.12.2011 укладеними з позивачем. Також в зазначеному повідомленні було вказано про те, що Публічне акціонерне товариство "Дельта Банк" у результаті відступлення є єдиним власником всіх прав вимоги за Кредитними документами (включаючи, без обмеження, права на всі платежі за Кредитним(и) договором(ами), всі права іпотекодержателя за Договором(ами) іпотеки, та всі права заставодержателя за Договором(ами) застави, та всі права кредитора за Договором(ами) поруки з 25.05.2012.

Частиною третьою статті 24 Закону України "Про іпотеку" встановлено, що правочин про відступлення прав за іпотечним договором підлягає нотаріальному посвідченню. Відомості про таке відступлення підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку.

Таким чином починаючи з дати отримання повідомлення про відступлення №SDC//1 від 05.06.2012 у позивача були наявні обґрунтовані підстави для встановлення факту внесення до Державного реєстру іпотек запису про зміну умов обтяження квартири № 328 розташованої за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі - продажу прав вимоги від 25.05.2012.

З огляду на зазначене суд дійшов висновку про те, що посилання позивача на те, що про наявність оскаржуваного запису він дізнався лише 01.04.2016, як на обставину, яка зумовлює наявність підстав для початку перебігу строку на звернення до суду саме з вказаної дати є необґрунтованими.

Адміністративний позов до Окружного адміністративного суду міста Києва ОСОБА_1 було подано 01.04.2016.

Відповідно до статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Будь-яких інших доказів та/або обґрунтувань поважності причин пропуску строку звернення до суду крім зазначених у матеріалах справи не міститься.

З огляду на викладене, оскільки позивач звернувся з пропущенням встановленого Кодексом адміністративного судочинства України строку звернення до адміністративного суду та враховуючи те, що суд на підставі поданої ним позовної заяви та доданих до неї матеріалів не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду

На підставі викладеного, керуючись статтею 100 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов залишити без розгляду.

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили після закінчення строку для її апеляційного оскарження. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п'яти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.П. Огурцов