Справа № 817/816/16
Суддя: Гломб Ю.О.
Дата ухвалення: 2016-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

17 жовтня 2016 р.Р і в н е 817/816/16

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гломба Ю.О., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом

КП "Рівненське гуртово-роздрібне об'єднання" ОСС
до Державної податкової інспекції у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень
В С Т АН О В И В:

КП "Рівненське гуртово-роздрібне об'єднання" ОСС звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Державної податкової інспекції у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 24.02.2016 № та №.

В обґрунтування позову покликається на порушення порядку проведення документальної перевірки та оформлення її результатів та вказує на безпідставне застосування штрафних санкцій. Вказує, що документальна перевірка була проведена контролюючим органом з порушенням норм Податкового кодексу України. На підставі викладеного просив, адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача в судове засідання не прибула, подала клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідач Державна податкова інспекція у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області адміністративний позов не визнав, подав письмове заперечення (а.с.82-83). В обґрунтування заперечення зазначає, що проведеною перевіркою було встановлено затримку сплати КП "Рівненське гуртово-роздрібне об'єднання" ОСС узгодженої суми грошового зобов'язання згідно з податковою декларацією з плати за землю за 2015 рік № від 17.02.2015, а саме: на 30 календарних днів по терміну сплати 30.11.2015, фактичного погашено 29.01.2016 в сумі 28464,46грн. та на 60 календарних днів по терміну сплати 30.12.2015, фактично сплачено 29.01.2016 в сумі 34318,64грн. Таким чином, до позивача правомірно застосовано штрафні санкції за несвоєчасну сплату узгодженої суми податкового зобов'язання. Крім того, зазначає, що незалежно від того, з яких причин платником податку не було своєчасно погашено узгоджену суму грошового зобов'язання, такий платник після фактичного погашення боргу повинен сплатити суму штрафу у розмірі, який залежить від терміну прострочення. Позивачем, не було подано будь яких доказів на підтвердження своєчасності сплати узгодженого податкового зобов'язання, а тому підстави для скасування оспорюваних актів індивідуальної дії відсутні. На підставі викладеного, вважає оскаржувані рішення про застосування штрафних санкцій правомірними та просив відмовити в задоволенні позову повністю за безпідставністю вимог.

Представник відповідача в судове засідання не прибула, подала клопотання про розгляд справи без її участі.

Відповідно до ч.4 ст.122 КАС України, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Згідно з ч.6 ст.12 та ч.1 ст.41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши позовну заяву та письмове заперечення, повно і всебічно з'ясувавши всі обставини адміністративної справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими у судовому засіданні доказами, суд встановив наступне.

05.02.2016 Державною податковою інспекцією у м. Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області проведено перевірку позивача про своєчасність сплати узгодженої суми податкового зобов'язання по орендній платі за земельні ділянки державної та комунальної власності, за результатами якої складено акт №23 від 05.02.2016 (а.с.7).

Перевіркою встановлено, що КП "Рівненське гуртово-роздрібне об'єднання" ОСС в порушення ч.1 ст.49 Закону України "Про Кабінет Міністрів України", п.287.3 ст.287 Податкового кодексу України затримало сплату узгодженої суми грошового зобов'язання, нарахованого згідно звітної податкової декларації з плати за землю (орендної платі за земельні ділянки державної та комунальної власності) за 2015 рік № від 17.02.2015, а саме: на 60 днів по терміну сплати 30.11.2015 фактично погашено 29.01.2016 на суму 28464,46грн. та на 30 днів по терміну сплати 30.12.2015 фактично погашено 29.01.2016 на суму 34318,64грн.

З розрахунку штрафної санкції до акта перевірки №23 від 05.02.2016 встановлено, що за результатами проведеної перевірки контролюючий орган застосував до платника податків штрафні санкції:

1) в сумі 3431,86грн. (10%) - за порушення строку сплати грошового зобов'язання в сумі 34318,64грн. по податковому розрахунку земельного податку від 17.02.2015 № на 30 дні, за період з 31.12.2015 по 29.01.2016;

2) в сумі 5692,89грн. (20%) - за порушення строку сплати грошового зобов'язання в сумі 28464,46грн. по податковому розрахунку земельного податку від 17.02.2015 № на 60 дні, за період з 01.12.2015 по 29.01.2016 (а.с.8).

Державною податковою інспекцією у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області на підставі акта перевірки №23 від 05.02.2016 прийнято:

податкове повідомлення-рішення від 24.02.2016 №, яким позивача за затримку на 30 календарних днів сплати суми грошового зобов'язання в розмірі 34318,64грн. зобов'язано сплатити штраф у розмірі 10% в сумі 3431,86грн. за платежем "орендна плата з юридичних осіб";

податкове повідомлення-рішення від 24.02.2016 №, яким позивача за затримку на 60 календарних днів сплати суми грошового зобов'язання в розмірі 28464,46грн. зобов'язано сплатити штраф у розмірі 20% в сумі 5692,89грн. за платежем "орендна плата з юридичних осіб" (а.с.9-12).

Позивач використав процедуру оскарження податкових повідомлень-рішень, за наслідками якої скарги платника податків залишені без задоволення, податкові повідомлення-рішення - без змін (а.с.13-17).

Перевіряючи дотримання відповідачем процедури проведення перевірки позивача, за наслідками якої прийнято спірні рішення, суд враховує, що відповідно до ст.62 Податкового кодексу України одним із способів здійснення податкового контролю є перевірки та звірки відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірки щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Так, у відповідності до пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Статтею 75 ПК України визначено види перевірок, які мають право проводити податкові органи, а саме: камеральні, документальні, фактичні.

У ході судового розгляду встановлено, що перевірка позивача була камеральною; керівником контролюючого органу рішення про проведення перевірки, оформлене наказом, не приймалося та позивачу не надсилалося.

Відповідно до пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

З дослідженого судом акта №23 від 05.02.2016 встановлено, що податковим органом проведена перевірка позивача на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20.1 ст.20 ПК України, при цьому відображено відомості щодо граничного строку сплати узгодженої суми податкового зобов'язання, а також відомості щодо дати та сум фактичної сплати зобов'язання. З наведеного слідує, що податковим органом досліджувались не виключно дані, зазначені в податковій декларації платника податків, а також інші відомості, відтак проведена перевірка не є камеральною відповідно до пп.75.1.1 п.75.1 статті 75 ПК України, а є документальною перевіркою.

Відповідно до пп.75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з обставин, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об'єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Документальною невиїзною позаплановою електронною перевіркою за заявою платника податків (далі - електронна перевірка) вважається перевірка, що проводиться на підставі заяви, поданої платником податків з незначним ступенем ризику, визначеним відповідно до пункту 77.2 статті 77 цього Кодексу, до контролюючого органу, в якому він перебуває на податковому обліку. Заява подається за 10 календарних днів до очікуваного початку проведення електронної перевірки, але не раніше офіційного повідомлення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, про запровадження проведення такої перевірки для відповідних платників податків: які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності; суб'єктів господарювання мікро-, малого; середнього підприємництва; інших платників податків.

Особливості проведення документальної невиїзної перевірки визначено в статті 79 ПК України.

Так, документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності обставин для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом (п.79.1 ст.79 ПК України).

У відповідності до п.79.2 ст.79 ПК України документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови надіслання платнику податків рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення йому чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За встановлених обставин суд дійшов висновку, що податковий орган порушив установлену законом процедуру проведення документальної перевірки позивача, діяв поза межами правового поля.

На думку суду, відображені в акті перевірки від №23 від 05.02.2016 відомості не можуть бути взяті до уваги судом відповідно до ч.3 ст.70 КАС України, оскільки такі відомості одержані контролюючим органом з порушенням закону.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Статтею 71 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В ході судового розгляду адміністративної справи відповідач не виконав процесуального обов'язку доказування та не підтвердив належними й допустимими доказами правомірності спірних податкових повідомлень-рішень.

З огляду на вищенаведене, суд вважає, що податкові повідомлення-рішення від 24.02.2016 № та №, прийняті на підставі акта перевірки №23 від 05.02.2016, не відповідають критеріям правомірності, установленим в статті 2 КАС України, прийняті з порушенням встановленої законом процедури, необґрунтовано, без урахування фактичних обставин справи, а відтак порушують права та законні інтереси платника податків, які підлягають до судового захисту шляхом скасування протиправних рішень суб'єкта владних повноважень.

Судові витрати присуджуються на користь позивача відповідно до ст.94 КАС України.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області від 24.02.2016 № та №.

Присудити на користь позивача КП "Рівненське гуртово-роздрібне об'єднання" ОСС за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень Державної податкової інспекції у м. Рівному ГУ ДФС у Рівненській області судовий збір у розмірі 1378,00грн.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Гломб Ю.О.