Справа № 815/4536/16
Суддя: Потоцька Н. В.
Дата ухвалення: 2016-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/4536/16
УХВАЛА

17 жовтня 2016 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Потоцької Н.В.

за участю секретаря Лопатюк Ю.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду у звязку із пропуском строку звернення до суду, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до Другого Київського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції в Одеській області в якому просить скасувати постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 01.06.2011р, ВП№ 24961419, постановлену державним виконавцем другого Київського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції ОСОБА_2, на підставі якої було накладено арешт на усе невизначене майно, усе нерухоме майно, що належить ОСОБА_1 (ІН НОМЕР_1).

В судовому засіданні 17.10.2016 р. представник відповідача заявив клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду, у звязку із пропуском строку звернення до суду, яке обґрунтоване тим, що строк оскарження у спірних правовідносинах складає 10 днів.

При цьому, про наявність постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження позивач дізнався 19.08.2016 р. отримавши особисто копію постанови про закінчення виконавчого провадження (а/с. 56).

Представник позивача в судове засідання не з'явилась. У клопотанні від 26.09.2016 р. за вхід. № 24871/16 зазначила про розгляд справи за відсутності позивача та його представника.

Розглянувши клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду у звязку з пропуском строку звернення до суду, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 5 КАС України, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Виходячи з рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом як принципу здійснення правосуддя в адміністративних судах (п.3 ст. 7 КАС України), правила ст. 99 КАС України поширюються і на звернення до адміністративного суду особи з позовом у випадках, встановлених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим кодексом або іншими законами.

Частиною 3 ст. 99 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 2 ст. 181 КАС України визначено, що позовну заяву може бути подано до суду: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивач просить скасувати постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 01.06.2011р, ВП № 24961419.

Судом встановлено, що 02.02.2011 року Одеським окружним адміністративним судом виданий виконавчий лист по справі № 2-а-9573/10/1570 (а/с. 50).

25.02.2011 р. постановою ВП № 24961419 Другим Київським відділом виконавчої служби Одеського міського управління юстиції відкрито виконавче провадження (а/с. 51).

01.06.2011 р. Другим Київським відділом виконавчої служби Одеського міського управління юстиції винесено постанову ВП № 24961419 про накладення арешту на майно та оголошення заборони на його відчуження (а/с. 52).

27.06.2013 р. Другим Київським відділом виконавчої служби Одеського міського управління юстиції винесено постанову ВП № 24961419 про стягнення з боржника виконавчого збору (а/с. 54).

27.06.2013 р. Другим Київським відділом виконавчої служби Одеського міського управління юстиції винесено постанову ВП № 24961419 про закінчення виконавчого провадження, оскільки за наслідками вчинених виконавчою службою дій встановлено, що з метою подальшого виконання вимог виконавчого документа, виконавчий лист по справі № 2-а-9573/10/1570 необхідно направити за належністю до Другого Приморського ВДВС Одеського МУЮ (а/с. 55).

11.08.2016 року ОСОБА_1 звернувся до Київського відділу виконавчої служби Одеського міського управління юстиції із клопотанням про видачу копії постанови про закриття виконавчого провадження. Вказану постанову ОСОБА_1 отримав 19.08.2016 р. (а/с. 56).

Аналіз доданих до адміністративного позову документів свідчить про те, що підстави для звернення до адміністративного суду виникли 22 серпня 2016 року, оскільки позивач отримав постанову про закінчення виконавчого провадження від 27.06.2013 р., яка містить у собі перелік вчинених виконавчих дій, зокрема, про винесення постанови про арешт майна належного ОСОБА_1 від 01.06.2016 р.

А тому, з урахуванням того, що 19.08.2016 р. це пятниця, наступний робочий день 22.08.2016 р., саме з цієї дати розпочинається перебіг строку звернення до суду, який закінчується 31.08.2016 р. Адміністративний позов зареєстрований канцелярією суду 07.09.2016 р. (вхід. № 4314/16), поданий безпосередньо представником позивача ОСОБА_3 (а не засобами поштового звязку).

Строк звернення до суду обчислюється, за загальним правилом, з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналась про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Отже, строк обчислюється з дня вчинення спірних правовідносин, що стали підставою для звернення до адміністративного суду, а саме: 22.08.2016 року.

Крім того, слід зазначити, що позивач у поданому адміністративному позові вказує, що про наявність не знятого арешту на майно йому стало відомо 08.08.2016 р. із отриманої «Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна» в якій зазначено, тип обтяження: арешт нерухомого майна, підстава обтяження Постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження ВП № 24961419 від 01.06.2016 р. (а/с. 14 15).

Дотримання строків розгляду адміністративних справ одна з обовязкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовчої діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах.

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є обєктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та повязані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Позивач не звернувся до суду із клопотанням про поновлення строку та не навів причин, які б могли бути судом визнані поважними під час вирішення питання строку звернення до суду.

Відповідно п. 9 ч. 1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Крім того, невирішення питання про можливість застосування строків звернення до суду може свідчити про порушення права на справедливий суд, закріпленого у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Кажучі про принцип рівності сторін, Суд указує, що кожній стороні мають бути надані рівні можливості щодо представлення справи у такому вигляді, якій не ставить її у невігідне становищестосовно свого противника (рішення у справі "Бацаніна проти Росії" від 26.05.2009 р. № 3932/02, § 22).

Відповідно до прецендентного права Суду, рішення судів і трибуналів повинні бути належним чином мотивовані. Ступінь цього обовязку може варіюватися залежно від характеру рішення, що повинно бути визначено у світлі конкретних обставин справи (справа "ОСОБА_4 проти Іспанії" § 26).

Вказані принципи допомогають зрозуміти деякі важливі елементи справедливого суду. При цьому, й саме питання застосування строку звернення до суду тісно повязано з іх реалізацією.

Показовою в питанні застосування строку позовної давності в контексті ст. 6 Конвенції є справа "Gradescolo S.R.L. проти Молдови".

У цій справі Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпритації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов'язком для країн, які підписали Конвенцію.

Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно повязано з реалізацією права на справедливий суд.

Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Це питання регулюється національним законодавством, тлумачиться Верховним Судом України (справа № 6-239цс14 від 04.02.2015 р., справа № 6-738цс15 від 24.06.2015 р. та інші) та вказаними рішеннями Європейського Суду з прав людини.

З урахуванням сукупності викладених обставин, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання представника відповідача і залишити адміністративний позов без розгляду, у звязку з пропуском строку звернення до суду.

Керуючись ст. ст. 99, 100, 133, 160, 165 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Другого Київського відділу державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції в Одеській області про скасування постанови про арешт майна боржника - залишити без розгляду.

Суд також зазначає, що особа, позовна заява якої була залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання ухвали апеляційної скарги.

Суддя Потоцька Н.В.