Справа № 757/5922/15-а
Суддя: Пилипенко О.Є.
Дата ухвалення: 2016-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 757/5922/15-а Головуючий у 1-й інстанції: Москаленко К.О.
Суддя-доповідач: Пилипенко О.Є.
ПОСТАНОВА

Іменем України

25 жовтня 2016 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Пилипенко О.Є.

суддів - Глущенко Я.Б. та Шелест С.Б.,

при секретарі - Грабовській Т.О.,

за участю представника

третьої особи - Руденка М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Печерського районного суду м. Києва від 16 серпня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у м. Києві, заступника директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Рекуна В.А., третя особа: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

У лютому 2015 року позивач - ОСОБА_3, звернувся до Печерського районного суду м. Києва з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у м. Києві, заступника директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Рекуна В.А., третя особа: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, в якому просить скасувати постанову №7 від 05 лютого 2015 року по справі про адміністративне правопорушення.

Постановою Печерського районного суду м. Києва від 16 серпня 2016 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану постанову та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення порушено норми матеріального та процесуального права.

Заслухавши суддю-доповідача, представника третьої особи, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнити частково, а постанову Печерського районного суду м. Києва від 16 серпня 2016 року - скасувати, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин у адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

У відповідності до ст. 202 КАС України суд апеляційної інстанції скасовує рішення суду першої інстанції та ухвалює нове якщо встановить, що судом неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що при виконанні будівельних робіт з реконструкції приміщень загального користування в холі будинку №12 по вул. Менделєєва в м. Києві позивачем не було дотримано вимог ч. 1 ст. 34, ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011, в результаті чого вказані приміщення були позивачем самовільно реконструйовані. Суд дійшов висновку про наявність складу адміністративного правопорушення за частиною сьомою статті 96 КУпАП в діях позивача, а отже і про наявність правових підстав для прийняття оскаржуваної постанови від 05.02.2015.

Колегія суддів не в повній мірі погоджується із такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, 23.01.2015 головним державним інспектором інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Усик Т.В. була проведена перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_3 За результатами перевірки інспектором інспекційного відділу №1 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Усик Т.В. складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів від 23.01.2015, протокол про адміністративне правопорушення від 23.01.2015 та винесено припис Інспекції з вимогою усунути виявлені правопорушення до 31.03.2015.

Відповідно до акту перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення під час перевірки встановлено, що станом на 23.01.2015 Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві не видавав документів дозвільного характеру, які б надавали право на виконання будівельних робіт і підготовчих робіт та не приймав об'єкти до експлуатації (реконструкція приміщень загального користування в холі будинку) за адресою: м. Київ, вул. Менделєєва, 12. Приміщення загального користування, які розташовані в холі на першому поверсі 9-ти поверхового будинку №12 по вул. Менделєєва у Печерському районі м. Києва, самовільно реконструйовані, а саме виконані наступні роботи: між приміщеннями №I та №II знесена існуюча перегородка та влаштована нова в іншому місці; змінено конфігурацію приміщення № IV шляхом збільшення його площі за рахунок площі приміщення № III. Після реконструкції змінились техніко-економічні показники та функціональне призначення вищевказаних приміщень загального користування. Вищевказані будівельні роботи з реконструкції приміщень загального користування в холі будинку виконані ОСОБА_3 і за відсутності документа, що дає право на виконання будівельних робіт, чим порушено частину першу статті 34, статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011.

На підставі протоколу, 05.02.2015 заступником директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Рекуном В.А. було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №7, згідно з якою ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною сьомою статті 96 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800, 00 гривень.

Вважаючи вказану постанову протиправною, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом.

Обговорюючи правомірність вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Згідно із частиною третьою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 553 від 23.05.2011 (далі - Порядок №553) передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з пунктом 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом та видавати обов'язкові для виконання приписи: щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та/або зупинення підготовчих дій та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Відповідно до пунктів 16-18 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

За приписами пунктів 20 - 22 Порядку №553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Як встановлено судом оскаржувана постанова від 05.02.105 №7 винесена на підставі протоколу по справі про адміністративне правопорушення, припису та акту перевірки від 23.01.2015.

Частина сьома статті 96 КУпАП передбачає відповідальність за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів II категорії складності.

З постанови про адміністративне правопорушення, спірний об'єкт відноситься до II категорії складності згідно ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 5 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011, замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Згідно з частиною першою статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Судом встановлено, що вищевказані будівельні роботи з реконструкції приміщень загального користування в холі будинку №12 по вул. Менделєєва в м. Києві виконувались головою ініціативної групи по створенню ОСББ ОСОБА_3 і за відсутності дозвільної проектної документації на виконання вказаних робіт.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення позивач визнав себе винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною сьомою статті 96 КУпАП. Позивач не заперечував здійснення спірної реконструкції без дозвільної проектної документації на виконання робіт і під час судового розгляду адміністративної справи.

За таких умов, суд першої інстанції погодився із висновком Інспекції, що при виконанні будівельних робіт з реконструкції приміщень загального користування в холі будинку №12 по вул. Менделєєва в м. Києві позивачем не було дотримано вимог частини першої статті 34, статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 5 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011, в результаті чого вказані приміщення були позивачем самовільно реконструйовані.

Суд дійшов висновку про наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною сьомою статті 96 КУпАП в діях позивача.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується із таким висновком суду першої інстанції, проте вважає, що судом першої інстанції при постановленні судового рішення, в частині притягнення позивача до відповідальності, не було враховано всіх обставин, які мають значення для справи.

Судом апеляційної інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що спірну реконструкцію приміщень загального користування в холі будинку №12 по вул. Менделєєва в м. Києві ОСОБА_3 було здійснено на підставі рішення ініціативної групи по створенню ОСББ, з метою задоволення потреб мешканців названого будинку, забезпечення безпечного проживання в будинку, шляхом посилення системи безпеки, а саме створення кімнати для консьєржа. Як свідчать матеріали справи, на сьогоднішній день мешканці будинку вчинили дії направлені на отримання відповідних дозволів, про що свідчать протокол загальних зборів мешканців, звернення до Печерської районної в м. Києві державної адміністрації та отримані на них відповіді.

Зокрема, в листі Печерської районної в м. Києві державної адміністрації від 02.11.2015 №105-ОП/Ш-25265/2-2810, наданого у відповідь на звернення ОСОБА_3, повідомлено про наявність Декларації про початок будівельних робіт, зареєстрованої Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в м. Києві від 02.04.2015 КВ 46, згідно якої проведено реконструкцію нежитлового приміщення в центральному холі житлового будинку №12 за адресою: вул. Менделєєва у Печерському районі м. Києва, та копії Декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в м. Києві від 28.04.2015 №КВ 10, згідно з якої закінчений будівництвом об'єкт введено в експлуатацію. Також, в листі повідомлено, що враховуючи, що реконструкція приміщення проведена коштом мешканців, співвласники будинку дійшли згоди про недоцільність демонтажу приміщення.

Тобто, наведені обставини свідчать про відсутність негативних наслідків в діях позивача під час здійснення спірної реконструкції та усунення виявлених порушень, шляхом отримання відповідних дозвільних документів, зокрема реєстрації Декларації про початок будівельних робіт та Декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Напроти, дії позивача були направлені на поліпшення загальних житлових умов співвласник вказаного будинку, а отже, вчинені в суспільних інтересах.

Згідно зі статтями 1 та 2 КУпАП завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством. Законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.

За приписами статей 245, 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи, зокрема, зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність; повинен своєчасно, всебічно, повно і об'єктивно з'ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності до закону тощо.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З наведених норм убачається, що орган (посадова особа) при розгляді справи, зобов'язаний з'ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність; повинен своєчасно, всебічно, повно і об'єктивно з'ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності до закону тощо.

Матеріали справи свідчать, що Інспекцією під час винесення оскаржуваної постанови від 05.02.2015 №7 наведених вище умов виконано не було, на що судом першої інстанції не звернуто увагу.

Відповідно до положень частини першої статті 287 та пункту 3 частини першої статті 288 КпАП постанову іншого, крім зазначених у пунктах 1 і 2 частини першої статті 288 цього Кодексу (адміністративні комісії, виконавчі комітети рад) по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в загальний місцевий суд у порядку, визначеному КАС, з особливостями, встановленими КпАП.

Стаття 23 КУпАП передбачає, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Статтею 22 КУпАП встановлено, що при малозначності правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

За змістом наведених норм КУпАП орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, до яких оскаржено постанову, наділений рівними правами щодо ії вирішення, в тому числі, права реалізації положень статті 22 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що порушення позивачем допущено вперше, немає негативних наслідків, на час розгляду справи в суді усунуте, вчинене не у власних інтересах, а з метою встановлення належних умов проживання співмешканців будинку, за їх спільним волевиявленням, колегія суддів апеляційної інстанції у розглядуваному спорі вважає необхідним застосувати приписи статті 22 КУпАП. В свою чергу, судом першої інстанції на викладені обставини увагу звернуто не було, у зв'язку із чим прийнято передчасне рішення про відмову у задоволенні позову.

З метою повного захисту прав та інтересів позивача, враховуючи, що у діях позивача встановлені ознаки адміністративного правопорушення, суд апеляційної інстанції вважає, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню, шляхом звільнення ОСОБА_3 від адміністративної відповідальності, обмеженням усним зауваженням і скасуванням постанови по справі про адміністративне правопорушення від 05.02.2015 №7.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було частково не правильно встановлено обставини, що мають значення для справи, застосовано норми матеріального права, що призвело до ухвалення неправомірного рішення. У зв'язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнити частково, постанову Печерського районного суду м. Києва від 16 серпня 2016 року - скасувати.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 202, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнити частково.

Постанову Печерського районного суду м. Києва від 16 серпня 2016 року - скасувати та ухвалити нову, якою адміністративний позов ОСОБА_3 - задовольнити частково.

Звільнити ОСОБА_3 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною сьомою статті 96 КУпАП, обмежившись усним зауваженням, а постанову по справі про адміністративне правопорушення №7 від 05 лютого 2015 року - скасувати.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя: О.Є. Пилипенко

Суддя: Я.Б. Глущенко

С.Б. Шелест

Дата виготовлення та підписання повного тексту рішення - 25.10.2015 року.

Головуючий суддя Пилипенко О.Є.

Судді: Шелест С.Б.

Глущенко Я.Б.