Справа № 826/15883/16
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2016-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 жовтня 2016 року м. Київ № 826/15883/16

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва - Шулежко В.П., розглянувши матеріали адміністративного позову приватної науково-виробничої компанії «Інтербізнес» до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС у м. Києві про скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась приватна науково-виробнича компанія «Інтербізнес» до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС у м. Києві про скасування податкового повідомлення-рішення від 20.05.2016 №.

Статтею 107 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 КАС України.

Частиною другою статті 106 КАС України встановлено, що на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

В порушення зазначеної норми, позивач не надав жодних доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги та на які посилається у своєму позові, в тому числі надання оскаржуваного рішення, як і не зазначив причини неможливості подання таких доказів.

Частина третя статті 106 КАС України встановлює, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

В порушення вказаних положень, позивачем не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору в порядку та розмірі, передбачених Законом України «Про судовий збір» за звернення до суду з позовними вимогами майнового характеру.

Водночас, з адміністративним позовом позивач подав заяву, в якій просить відстрочити сплату судового збору, посилаючись на норми статті 88 КАС України.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Також, згідно з частиною першою статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до частини першої статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частиною першою статті 69 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Суд вважає твердження заявника необґрунтованими, до заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору не додано жодного доказу на підтвердження зазначених обставин щодо важкого матеріального стану, які свідчили б про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору.

Варто зазначити, що обов'язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду.

Приймаючи до уваги викладене, оскільки позивач не довів обставини, які свідчать про необхідність звільнення його від сплати судового збору, враховуючи те, що відстрочення судом сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Отже, позивачем не дотримані вимоги частини третьої статті 106 КАС України, оскільки не надано доказів, що підтверджують сплату ним судового збору.

Окрім того, згідно з частиною четвертої статті 106 КАС України, позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати його підписання. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Згідно з частиною сьомою статті 56 КАС України законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Статтею 58 КАС України встановлено, що повноваження представників, які беруть участь в адміністративному процесі на основі договору, на здійснення представництва в суді повинні бути підтверджені довіреністю. Оригінали довіреностей або засвідчені підписом судді копії з них приєднуються судом до справи. Довіреності від імені органу, підприємства, установи, організації видаються за підписом керівника або іншої уповноваженої на те законом, положенням, статутом особи і засвідчуються печаткою цього органу, підприємства, установи, організації.

Судом встановлено, що позовну заяву від імені приватної науково-виробничої компанії «Інтербізнес» підписано директором - ОСОБА_1

Разом з тим, в матеріалах, доданих до позовної заяви відсутні документи, які підтверджували б повноваження зазначеної особи на підписання позовної заяви та наявність повноважень на ведення справи.

З огляду на викладене, зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленими статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, а в разі неможливості - зазначити причини неможливості подання таких доказів, надання доказів сплати судового збору в порядку та розмірі визначених чинним законодавством України на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва та доказів на підтвердження повноважень директора підприємства.

Згідно з частиною другою статті 108 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви приватної науково-виробничої компанії «Інтербізнес» про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву приватної науково-виробничої компанії «Інтербізнес» до Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління ДФС у м. Києві про скасування податкового повідомлення-рішення залишити без руху.

Встановити позивачу п'ятиденний термін на усунення недоліків позовної заяви з дня набрання законної сили даною ухвалою суду.

Копію ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання ухвали.

Суддя В.П. Шулежко