Справа № 821/1374/16
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2016-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2016 р.м. ХерсонСправа № 821/1374/16

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бездрабка О.І.,

при секретарі - Вітічак О.Р.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

представників відповідача - Оперчук О.О., Котруци Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася з адміністративним позовом до Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області (далі - відповідач, Херсонська ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області, в якому просить скасувати наказ від 12.09.2016 р. № 137-о про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Свої вимоги мотивує протиправністю оскаржуваного наказу, оскільки з його змісту неможливо встановити, яке саме порушення трудової дисципліни та коли допустив позивач та чи дійсно таке порушення мало місце з боку позивача, не конкретизовано, який саме пункт Положення про відділ нею порушено. Зазначає, що відповідачем пропущено встановлений ст.148 КЗпП України шестимісячний строк притягнення до дисциплінарної відповідальності, так як порушення, які нібито нею допущені, мали місце у період з 01.12.2014 р. по 31.12.2015 р. У оскаржуваному наказі йдеться про неналежне виконання службових обов'язків та організацію роботи очолюваного підрозділу, що призвело до недотримання вимог нормативно-правових актів та розпорядчих документів ДФС України та ГУ ДФС у Херсонській області при проведенні та оформленні матеріалів перевірок. Однак дані висновки не відповідають дійсності, оскільки в період роботи на посаді начальника відділу контрольно-перевірочної роботи належним чином було організовано роботу щодо контролю за якістю проведення та оформлення матеріалів перевірок, а саме: в управлінні проведено 3 економічні навчання з питань проведення перевірок, неодноразово направлялися у відповідні підрозділи службові записки з метою забезпечення канцелярським приладдям та марками і конвертами для своєчасного направлення наказів на проведення перевірок, актів та податкових повідомлень-рішень платникам податків. Більш того, за неналежне виконання посадових обов'язків працівників відділу неодноразово у 2015 році було позбавлено премії.

У судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити з вказаних підстав.

Представники відповідача заперечували проти задоволення позовних вимог. Зазначили, що у період з 14.06.2016 р. по 04.07.2016 р. було проведено перевірку Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області з питання стану та якості роботи підрозділів, що здійснюють документальні перевірки суб'єктів господарювання управління податків і зборів з фізичних осіб за період з 01.12.2014 р. по 31.03.2016 р. Відділ контрольно-перевірочної роботи доходів і зборів з фізичних осіб в цей період очолювала ОСОБА_1 За результатами проведеного аналізу встановлено несвоєчасне вручення або направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення платникам податків актів документальних позапланових перевірок, податкових повідомлень-рішень, не організовано заходи для проведення позапланових перевірок при наявності для цього підстав, допущено порушення термінів направлення актів після завершення перевірок до електронного депозитарію актів перевірок. Вказані порушення стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Вважають безпідставними твердження позивача про порушення строків притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 р. № 889-VІІІ встановлено шестимісячний строк з дня, коли стало відомо про вчинені порушення. Просять відмовити в задоволенні позову, так як наказ прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені законодавством України.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 стосовно виявлених в роботі ОСОБА_1 порушень службової дисципліни дав пояснення аналогічні тим, які вказані у наказі та поданні Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області від 31.08.2016 р.

Заслухавши пояснення сторін, свідка, дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що наказом начальника Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області від 25.03.2016 р. № 25 ОСОБА_1 переведено на посаду головного державного ревізора-інспектора відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області.

В період часу з 15.01.2015 р. по 24.03.2016 р. позивач перебувала на посаді начальника відділу контрольно-перевірочної роботи доходів і зборів з фізичних осіб управління доходів і зборів з фізичних осіб Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області.

Наказом начальника Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області від 12.09.2016 р. № 137-о за неналежне виконання службових обов'язків та організацію роботи очолюваного підрозділу, що призвело до недотримання вимог нормативно-правових актів та розпорядчих документів ДФС України та ГУ ДФС у Херсонській області при проведенні та оформленні матеріалів перевірок суб'єктів господарювання - фізичних осіб на головного державного ревізора-інспектора відділу контрольно-перевірочної роботи управління податків і зборів з фізичних осіб Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Не погоджуючись з даним наказом ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства та встановлених під час судового розгляду фактичних обставин справи.

Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 р. № 889-VIII, який набрав чинності з 01.05.2016 р. (далі - Закон № 889), визначено принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.

Цей Закон регулює відносини, що виникають у зв'язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця (ч.1 ст.3 Закону № 889).

Згідно ч.1 ст.64 Закону № 889 за невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч.1 ст.65 Закону № 889 підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов'язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп'яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення (ч.2 ст.65 Закону № 889).

Згідно ч.3 ст.65 Закону № 889 державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення.

Частиною 1 статті 66 Закону № 889 визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2 - 4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії (ч.6 ст.66 Закону № 889).

Згідно ч.1, 10, 11 ст.69 Закону № 889 для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб'єкта призначення. Суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов'язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Приписами ч.1, 2 ст.77 Закону № 889 передбачено, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб'єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб'єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

З системного аналізу викладених положень законодавства слідує, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується певним органом до працівника, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об'єкту, об'єктивної сторони, суб'єкта, суб'єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об'єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб'єкта, шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов'язків та інших вимог, встановлених Законом № 889 та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

За приписами ст.61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Таким чином, при наданні оцінки правомірності порядку накладання на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходити із встановлених Законом України "Про державну службу" правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

З викладеного слідує, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

При цьому, ознакою порушення працівником службової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв'язок між ними і поведінкою правопорушника.

Між тим, з оскаржуваного наказу неможливо встановити, яке саме порушення службової дисципліни та коли вчинила чи допустила позивач та чи дійсно таке порушення з боку позивача мало місце. Наказ від 12.09.2016 р. № 137-о не містить жодних посилань на те, які саме пункти посадових обов'язків або Положення про відділ порушила позивач. У наказі навіть не має посилання на нормативно-правовий акт, на підставі якого ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Тобто, наказ від 12.09.2016 р. № 137-о за змістом не відповідає вимогам, визначеним ч.2 ст.77 Закону № 889, відповідно до якої у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Не зазначення у наказі конкретної дати вчинення позивачем порушень службової дисципліни унеможливлює надання судом оцінки дотримання відповідачем строків притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

За змістом ст.69 Закону № 889 підставою для прийняття рішення стосовно притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани є подання дисциплінарної комісії.

В матеріалах справи є подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області від 31.08.2016 р., відповідно до якого дисциплінарна комісія рекомендувала застосувати у відношенні ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Згідно рішення від 08.09.2016 р. начальник Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області не погодився з рекомендацією дисциплінарної комісії та вирішив застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Однак з даного рішення не зрозуміло, які факти були взяті до уваги при застосуванні більш суворого виду дисциплінарного стягнення, ніж запропонувала дисциплінарна комісія, оскільки у рішенні від 08.09.2016 р. відображені ті ж самі факти, що і у поданні дисциплінарної комісії.

Суд акцентує увагу на тому, що ст.ст.69, 77 Закону № 889 визначено строк, на протязі якого суб'єкт призначення повинен прийняти рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження - протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. При цьому рішення приймається у формі наказу (розпорядження), про що зазначено у ч.2 ст.77 Закону № 889.

З матеріалів справи вбачається, що подання дисциплінарної комісії отримано керівником 31.08.2016 р., а наказ "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" № 137-о винесено 12.09.2016 р. - через 12 днів, тобто, з пропуском 10-денного терміну, встановленого ст.ст.69, 77 Закону № 889.

Як вбачається з матеріалів справи підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності було подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних стягнень Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області. У поданні вказується на те, що за період перебування ОСОБА_1 на посаді начальника відділу контрольно-перевірочної роботи доходів і зборів з фізичних осіб управління доходів і зборів з фізичних осіб, встановлено несвоєчасне вручення або направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення платникам податків актів документальних позапланових перевірок, податкових повідомлень-рішень, не організовано заходи для проведення позапланових перевірок при наявності для цього підстав, допущено порушення термінів направлення актів після завершення перевірок до електронного депозитарію актів перевірок.

Між тим, у поданні, як і у наказі від 12.09.2016 р. № 137-о, відсутнє посилання на те, які саме пункти Положення про відділ контрольно-перевірочної роботи доходів і зборів з фізичних осіб управління доходів і зборів з фізичних осіб ДПІ у м.Херсоні ГУ ДФС у Херсонській області, порушено ОСОБА_1, чи входить вищевикладене до її службових обов'язків. Відображення цих обставин є обов'язковим, оскільки позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності саме за неналежне виконання службових обов'язків та організацію роботи очолюваного підрозділу.

Відповідно до ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про правомірність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суб'єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. У разі невиконання цього обов'язку суд витребовує названі документи та матеріали, а якщо такі приписи відповідач без поважних причин не виконує, то суд вирішує справу на основі наявних доказів (ч.ч.4, 6 ст.71 КАС України).

Відповідно до ст.86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Відповідач не надав належних та допустимих доказів правомірності оскаржуваного наказу, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Частиною 1 статті 94 КАС України визначено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, сплачений позивачем судовий збір у розмірі 551,20 грн. підлягає стягненню з Херсонської ОДПІ ГУ ДФС у Херсонській області.

Керуючись ст.ст.8, 9, 12, 19, 71, 158-163, 167 КАС України, суд -

постановив:

Позов задовольнити.

Скасувати наказ начальника Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області від 12.09.2016 р. № 137-о "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності".

Стягнути з Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 551 (п'ятсот п'ятдесят одну) грн. 20 коп.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст.160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 24 жовтня 2016 р.

Суддя Бездрабко О.І.

кат. 12.2