Справа № 810/3318/16
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2016-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

20 жовтня 2016 року 810/3318/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Дудін С.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 23.02.2016 №83 о/с, в частині звільнення відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» зі служби в поліції у запас Збройних сил (з постановкою на військовий облік) за ст.77 п.1 пп.5 (через службову невідповідність) майора поліції ОСОБА_1 (М-182457), старшого інспектора Богуславського відділення поліції Рокитнянського відділу поліції, 23.02.2016;

- зобовязати Головне управління Національної поліції в Київській області поновити майора поліції ОСОБА_1 (М-182457) на посаді старшого інспектора Богуславського ВП ГУ НП у Київській області та видати відповідний наказ з цього приводу;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 24.02.2016 по день винесення судом постанови по даній справі без урахування обовязкових платежів;

- допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення майора поліції ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора Богуславського ВП ГУ НП у Київській області, а також в частині суми середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах одного місяця.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду у порядку ч.1 ст. 100 Кодексу адміністративного судочинства України, у звязку з наступним.

Положеннями ч.1 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За загальним правилом, встановленим ч.2 зазначеної статті, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, як передбачено ч.3 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Тобто, як вбачається з даної статті, початок місячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа: дізналася або повинна була дізнатися про порушення. При цьому, йдеться не про те, коли особа з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність.

Публічною службою, відповідно до п. 15 ч. 1 ст. 3 Кодексу адміністративного судочинства України, визнається діяльність на державних політичних посадах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, дипломатична служба, інша державна служба, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Враховуючи, що спірні правовідносини повязані зі звільненням позивача, майора поліції ОСОБА_1 з посади старшого інспектора Богуславського відділення поліції Рокитнянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, строк звернення до адміністративного суду встановлюється у межах одного місяця.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду з позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб'єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

При цьому необхідно враховувати, що практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Інститут строків в судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Як вбачається з позовної заяви, позивач оскаржує наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 23.02.2016 №83 о/с, яким його було звільнено зі служби в поліції у запас (з постановкою на військовий облік) за пп.5, п.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (через службову невідповідність).

Отже, спірний наказ був виданий позивачу 23.02.2016, у той час як позовна заява була надіслана на адресу суду 11.10.2016, тобто з пропуском законодавчо встановленого місячного строку.

У позовній заяві позивач, обґрунтовуючи неможливість вчасного звернення до суду та заявляючи клопотання про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, зазначив, що про факт звільнення йому стало відомо 01.10.2016, зокрема, під час отримання витягу з наказу ГУНП в Київській області від 23.02.2016 №583 о/с, довідки про заробітну плату та копії атестаційного листа, які були направлені Управлінням кадрового забезпечення Головного управління Національної поліції в Київській області на адресу позивача листом вих.№331/109/ 12-б від 28.09.2016.

Проте, позивачем не наведено будь-яких обґрунтувань щодо своєї необізнаності про існування спірного наказу у період з 23.02.2016 по 01.10.2016, приймаючи до уваги те, що цим наказом позивач був звільнений зі служби в органах поліції та, відповідно, не виконував свої посадові обов'язки, а отже, не міг не знати про своє звільнення.

При цьому, слід зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльності), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Водночас, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Позивачем не надано обґрунтованих пояснень та не долучено до позовної заяви будь-яких доказів на підтвердження поважності причин пропуску ним строку звернення до суду з даною позовною заявою, у зв'язку з чим викладене в позовній заяві клопотання про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду задоволенню не підлягає.

У звязку з цим, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до ч.1 ст.100 кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Згідно з частинами 7, 8 статті 107 КАС України копія ухвали про залишення позовної заяви без розгляду невідкладно надсилається особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами. Ухвала про залишення позовної заяви без розгляду може бути оскаржена особою, яка подала позовну заяву.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1.Відмовити в задоволенні клопотання позивача про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду.

2.Позовну заяву залишити без розгляду.

3.Копію ухвали разом з позовною заявою та доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня її проголошення, а в разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом пяти

Суддя Дудін С.О.