Справа № 826/16099/14
Суддя: Олексієнко М.М.
Дата ухвалення: 2016-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" жовтня 2016 р. м. Київ К/800/7690/15

Колегія Вищого адміністративного суду України у складі:

головуючого - судді Олексієнка М.М. (доповідач),

суддів: Швеця В.В., Штульман В.І.,

здійснивши в порядку письмового провадження касаційний розгляд справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства соціальної політики України (далі - Мінсоцполітики України) про визнання протиправною бездіяльність та зобов'язання у наданні інформації на адвокатський запит за касаційною скаргою позивачки на судові рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2014 року, Київського апеляційного адміністративного суду від 3 лютого 2015 року,

в с т а н о в и л а :

У жовтні 2014 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила:

визнати протиправною бездіяльність Мінсоцполітики України щодо ненадання інформації на її адвокатський запит від 1 вересня 2014 року № 46;

зобов'язати відповідача надати запитувану інформацію.

Посилалась на незаконність відмови у наданні інформації, оскільки звернення не містило вимоги щодо консультації чи роз'яснень положень законодавства, а стосувалося надання інформації про порядок оформлення дублікату трудової книжки.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2014 року, залишеною без змін Київським апеляційним адміністративним судом від 3 лютого 2015 року, в задоволенні позову відмовлено. Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що адвокатський запит стосувався надання консультації (роз'яснення) положень чинного законодавства, що прямо суперечить вимогам частини першої статті 24 Закону України від 5 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI), тому відповідачем правомірно відмовлено у роз'ясненні.

У касаційній скарзі ОСОБА_1, з посиланням на порушення норм матеріального та процесуального права, допущені судами, просить попередні судові рішення скасувати і ухвалити нове про задоволення позову. Вказує на те, що адвокатський запит не стосувався роз'яснень положень законодавства, а торкався офіційного висновку у сфері трудового законодавства.

У зв'язку з неприбуттям жодної з осіб, які беруть участь у справі, у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, касаційний розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження.

З'ясувавши обставини справи в межах, передбачених статтею 220 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), колегія суддів приходить до висновку про задоволення касаційної скарги частково з урахуванням наступного.

Правові засади організації і діяльності адвокатури в Україні визначаються Законом України від 5 липня 2012 року № 5076-VІ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VІ).

Відповідно до положень, викладених у частині першій статті 24 цього Закону, під адвокатським запитом розуміється письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту.

Адвокатський запит не може стосуватися надання консультацій і роз'яснень положень законодавства.

Виходячи зі змісту зазначеної норми, адвокат вправі вимагати надання йому певної інформації, необхідної для надання правової допомоги клієнту, проте він не має права на отримання консультацій та роз'яснень положень законодавства.

Згідно Вільної енциклопедії інформація походить від латинського слова «informatio» і має різні значення залежно від контексту, зокрема роз'яснення; виклад фактів, подій; витлумачення; представлення; ознайомлення; просвіта.

У Законі України від 2 жовтня 1992 року № 2657-ХІІ «Про інформацію» інформація вживається як будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

В той же час консультація - це рада, що дається фахівцями (Радянський енциклопедичний словник, 1989). Консультація - узгоджений процес передачі необхідних і потрібних знань (інформації) у визначеній предметній області від консультанта клієнту з метою вирішення завдань клієнта (економічних, фінансових, соціальних, юридично-правових, організаційних та інших).

Тлумамчення (роз'яснення) прамва (тлумачення правових норм) - діяльність, спрямована на з'ясування, осмислення дійсного змісту норм права з метою сприяння їх практичній реалізації, а також результат такої діяльності, що переважно виражається в інтерпретаційно-правовому акті (Вікіпедія).

Тлумачення норм права являє собою комплексне явище, яке розуміється як процес, мислення особи, що вивчає правову норму, так і передбачає роз'яснення змісту норми.

Як установлено судами попередніх інстанцій, що відповідає фактичним обставинам справи, позивачка з метою надання правової допомоги звернулася до Мінсоцполітики України з адвокатським запитом, в якому просила надати роз'яснення щодо оформлення дублікату трудової книжки. А саме запитувала, чи потрібно в графі 4 зазначати номер та дату довідки (листа) на підставі якого робиться запис, чи зазначати номер та дату наказу, який вказаний в довідці (листі). Чи потрібно дублювати відомості про роботу в другій частині трудової книжки російською мовою.

Зазначене звернення направлено на отримання інформації, яка необхідна адвокату для надання допомоги в оформленні дублікату трудової книжки, такий запит немає елементів консультативного чи роз'яснювального характеру положень законодавства.

З урахуванням наведених обстави та норм матеріального права, суди першої та апеляційної інстанції прийшли до помилкового висновку, що адвокатський запит ОСОБА_1 стосувався надання консультації (роз'яснення) положень чинного законодавства щодо оформлення дублікату трудової книжки.

Тому попередні судові рішення підлягають скасуванню з підстав, передбачених статтею 229 КАС України, і ухваленню нового рішення про задоволення позову частково.

Під бездіяльністю суб'єкта владних повноважень слід розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов'язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб'єкта владних повноважень, були об'єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визначення бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов'язкових дій. Важливим є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов'язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані.

Як свідчать фактичні обставини справи, встановлені судами, на адвокатський запит позивачки, датований 1 вересням 2014 року під № 46, Міністерством соціальної політики України надана відповідь 10 вересня 2014 року № 145/06/187-11, тобто вчинені дії, тому бездіяльності суб'єкт владних повноважень не допустив.

Проте, відповідачем допущено порушення вимог чинного законодавства, зокрема статті 24 Закону № 5076-VІ, у наданні відповіді на адвокатський запит. Відмовляючи повідомити відомості, які вказувалися у зверненні, Мінсоцполітики України вважало, що запит стосувався надання консультацій і роз'яснень положень законодавства, в той же час він мав на меті отримання інформації необхідної для надання правової допомоги в оформленні дублікату трудової книжки, а отже позовні вимоги в частині зобов'язання у наданні запитуваної інформації підлягають задоволенню.

Судові витрати понесені позивачкою, розмір яких згідно квитанції № 210 від 27 листопада 2014 року становить 36,54 грн., підлягають стягненню з Державного бюджету України.

На підставі наведеного, керуючись статтями 220, 222, 223, 229, 230, 232 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати судові рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2014 року, Київського апеляційного адміністративного суду від 3 лютого 2015 року і ухвалити нове рішення про задоволення позову частково.

Зобов'язати Міністерство соціальної політики України надати інформацію на адвокатський запит ОСОБА_1 від 1 вересня 2014 року № 46, за яким повідомити чи потрібно в графі 4 трудової книжки зазначати номер та дату довідки (листа) на підставі якого робиться запис, чи зазначати номер та дату наказу, який вказаний в довідці (листі). Чи потрібно дублювати відомості про роботу в другій частині трудової книжки російською мовою.

Судові витрати в розмірі 36,54 грн. стягнути зДержавного бюджету України на користь ОСОБА_1.

Постанова набирає законної сили через п'ять днів після направлення копії особам, які беруть участь у справі, оскарженню не підлягає, проте може бути переглянута Верховним Судом України з підстав, у строки та в порядку, встановленими статтями 237, 238, 239-1 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судді: М.М. Олексієнко

В.В. Швець

В.І. Штульман