Справа № 336/6027/16-а
Суддя: Дмитрюк О. В.
Дата ухвалення: 2016-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 336/6027/16-а
Провадження № 2-а/336/295/2016
У Х В А Л А

Про залишення адміністративного позову без руху

" 13 " жовтня 2016 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Дмитрюк О.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до управління Пенсійного фонду України в Шевченківському районі м Запоріжжя про визнання рішення субєкта владних повноважень протиправним та зобовязання перерахунку пенсії у звязку з підвищенням індексу інфляції,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним адміністративним позовом.

Вказаний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий з порушенням вимог Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з 01.01.2016 р. ставка судового збору за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлена у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (551 грн. 20 коп.).

До позову позивач додала заяву про звільнення її від сплати судового збору через скрутний матеріальний стан, посилаючись на ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Перевіривши доводи клопотання та їх обґрунтованість доказами, суддя вважає, що вбачаються підстави для відмови в задоволенні клопотання, виходячи з наступного.

Судовий збір, як складова частина судових витрат, виконує, зокрема, компенсаційну і превентивну функцію, які полягають у відшкодуванні коштів, витрачених державою на здійснення правосуддя, а також коштів, витрачених особами, що звертаються до суду або вчиняють певні процесуальні дії, а також попереджає необґрунтовані звернення до судів, забезпечує виконання юридично зацікавленими в результаті справи особами своїх процесуальних обов'язків.

Європейський суд з прав людини у рішенні по "Справа "Креуз проти Польщі" (Case of Kreuz v. Poland)" від 19.06.2001 року окремо наголосив, що характеристики судового провадження, як справедливість, відкритість та невідкладність, насправді не мають жодної цінності, якщо таке провадження передусім не порушено і в цивільних справах навряд чи можна уявити верховенство права без можливості мати доступ до суду.

Проте Європейський суд з прав людини вважає, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення Європейського суду з прав людини "Справа Ейрі" від 09.10.1979 року).

Таким чином, "право на суд" не є абсолютним. Право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення помірного судового збору.

Законодавством України зазначене правове положення знайшло своє відображення в ст. 8 Закону України "Про судовий збір", ст. 88 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як вбачається з наведеної норми, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану.

Відповідно до ст. 190 ЦК України, майном як особливим об'єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки, тобто, під поняттям "майновий стан" розуміється сукупність належних особі майнових прав та обов'язків.

Враховуючи, що відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору допускається у виняткових випадках і залежно від обставин справи, обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу. Доказами рівня майнового стану фізичної особи можуть бути, наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про відсутність доходу тощо, які належним чином підтверджують, що майновий стан особи перешкоджає сплаті судового збору у встановлених законом розмірах і в строки. Аналізуючи наведене, суддя дійшов до висновку, що особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Зокрема, законом який регулює питання про сплату судового збору, його розміру, порядок сплати, повернення і звільнення від сплати судового збору є Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» визначено вичерпаний перелік осіб які звільнені від сплати судового збору, позивач, до кола яких, не входить.

З поданих матеріалів вбачається, що позивачка пенсіонерка за віком, крім пенсії інших доходів немає.

Виходячи з вищенаведених норм, та враховуючи майновий стан позивача ОСОБА_1, суддя вважає, що остання має можливість сплатити судовий збір.

Відповідно до ст.108 КАС України позовна заява, подана без додержання вимог, встановлених ст.106 КАС України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Відповідно до ст.108 КАС України позовна заява, подана без додержання вимог, встановлених ст.106 КАС України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 106, 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до управління Пенсійного фонду України в Шевченківському районі м Запоріжжя про визнання рішення субєкта владних повноважень протиправним та зобовязання перерахунку пенсії у звязку з підвищенням індексу інфляції - залишити без руху.

Сповістити позивача про необхідність виправити недоліки позовної заяви у строк не більше ніж 5 (пять) днів з дня отримання даної ухвали і розяснити, що інакше позов вважатиметься неподаним, і буде йому повернений.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного Адміністративного суду через Шевченківського районний суд м. Запоріжжя протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя О.В. Дмитрюк