Справа № 291/570/16-а
Суддя: Руденко З. Б.
Дата ухвалення: 2016-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Ружинський районний суд Житомирської області
Справа № 291/570/16-а
Ружинський районний суд Житомирської області
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

10 жовтня 2016 року

Ружинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Руденко З.Б.,

за участю секретаря Шахрай Н.П., Гладишко Н.А.,

представника позивача ОСОБА_1,

представників відповідача ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт.Ружині Житомирської області справу за адміністративним позовом

ОСОБА_4

до Ружинської районної ради Житомирської області

про визнання протиправним та скасування рішення сесії ради від 26.05.2016р.,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 звернувся до Ружинської районної ради з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення ІV сесії VІІ скликання вказаної ради від 26.05.2016р. "Про звернення ЖБК "Мрія", відповідно до якого рада вирішила звернутись до Національного антикорупційного бюро України, Генеральної прокуратури України, Національної поліції України з приводу виявлення порушень при приватизації квартири №31 в житловому будинку №35 по вул.Леніна, 35 в смт.Ружині Житомирської області.

Свій позов ОСОБА_4 обгрунтовує тим, що оспорюваним рішенням порушено його інтереси, оскільки саме йому відповідно до розпорядження №19 від 11.10.2000р. було видано Свідоцтво про право власності на вказану квартиру.

Вважає, що оспорюване рішення сесії Ружинської районної ради не відповідає вимогам ст.43 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", оскільки до компетенції районної ради не відноситься питання про прийняття рішення про звернення до юридичної особи про виявленні порушення під час приватизації майна.

Також позивач зазначає, що вказане рішення сесії районної ради було прийнято з порушенням ст.ст. 13, 15, 16, 96 Регламенту Ружинської районної ради та з порушенням головою ради ОСОБА_3 (який є членом ЖБК "Мрія") вимог Закону України "Про запобігання корупції".

2

Крім того, ОСОБА_4 вважає, що зазначене рішення прийнято з метою тиску на нього та нового власника квартири -ОСОБА_1 з метою відмови останнього від цивільного позову, що перебуває на розгляді в Ружинському районному суді і стосується безоплатної передачі в приватну власність Житлово-будівельному кооперативу "Мрія" земельної ділянки, на якій розташований багатоквартирний житловий будинок № 35 по вул.Леніна, 35 в смт.Ружині Житомирської області.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги ОСОБА_4 підтримав з підстав, викладених в позовній заяві. Зазначив, що відповідач, приймаючи оспорюване ОСОБА_4 рішення, вийшов за межі компетенції, передбаченої ст.43 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні"; при прийняття рішення порушив п.п.13, 15, 16 Регламенту Ружинської районної ради, якими передбачено, що пропозиції до проекту порядку денного сесії вносяться не пізніше як за десять днів до відкриття сесії після обговорення та підготовки висновку про доцільність їх включення до порядку денного сесії відповідною постійною комісією ради. Також пояснив, що вказане рішення порушує інтереси позивача, оскільки саме ОСОБА_4 отримав у власність внаслідок приватизації зазначену в рішенні квартиру.

Представники відповідача позовні вимоги не визнали, пояснивши, що заява ЖБК "Мрія", яка надійшла до Ружинської селищної ради 19.05.2016р. була розглянута на засіданні постійної комісії районної ради з питань законності, правопорядку, прав людини, регламенту, депутатської етики та місцевого самоврядування 23.05.2016р. Комісія рекомендувала сесії районної ради звернутись до правоохоронних органів з метою перевірки викладених в заяві ЖБК "Мрія" питань, а саме: з метою перевірки законності при проведенні приватизації квартири №31 в житловому будинку №35 по вул.Леніна в смт.Ружині . На сесії районної ради 26.05.2016р. депутатами одноголосно було прийнято вищевказане рішення.

Представники відповідача вважають, що зазначене рішення прийнято в межах компетенції районної ради, оскільки депутати Ружинської районної ради були обрані у єдиному виборчому окрузі, який охоплює територію всього району, зокрема і територію смт.Ружині, а тому вони представляють інтереси всіх жителів Ружинського району. А також вказали, що даним рішенням не порушено жодних охоронюваних законом інтересів інших осіб, оскільки цим рішенням не встановлювалось наявність чи відсутність порушень законодавства при проведені вказаної приватизації.

Суд, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши письмові докази, встановив наступне.

19.05.2016р. до Ружинської районної ради Житомирської області надійшла заява представника житлово-будівельного кооперативу "Мрія", в якій було повідомлено раду про наявність в провадженні Ружинського районного суду цивільної справи по спору між власником квартири АДРЕСА_1 І.В. та Ружинською селищною радою і ЖБК "Мрія" щодо безоплатної передачі у власність ЖБК "Мрія" земельної ділянки, на якій розташований вищевказаний багатоквартирний будинок.

Вважаючи, що первісний власник вказаної квартири ОСОБА_4, який продав її ОСОБА_1, отримав цю квартиру у власність внаслідок приватизації з порушенням норм законодавства (оскільки вказана квартира була до приватизації нежитловим приміщенням, яке повинно було бути передано в комунальну власність), ЖБК "Мрія" просив районну раду втрутитись в ситуацію, розглянути вказане питання на сесії районної ради та звернутись з позовом до суду з метою скасування незаконної приватизації частини вбудованого нежитлового приміщення в будинку №35 по вул.Леніна в смт.Ружині (а.с.68-72).

Вказана заява була розглянута 23.05.2016р. на засіданні постійної комісії районної ради з питань законності, правопорядку, прав людини, регламенту, депутатської етики та місцевого самоврядування.

3

За результатами розгляду комісія рекомендувала сесії районної ради звернутись до Національного антикорупційного бюро України, Генеральної прокуратури України, Національної поліції України з приводу виявлення порушень при приватизації квартири №31 у будтинку №35 по вул.Леніна, 35 в смт.Ружині (а.с.81).

На ІУ сесії УІІ скликання Ружинської районної ради від 26.05.2016р. за наслідками розгляду вказаної заяви ЖБК "Мрія" було прийнято рішення:"Звернутись до Національного антикорупційного бюро України, Генеральної прокуратури України, Національної поліції України з приводу виявлення порушень при приватизації квартири АДРЕСА_2, 35 в смт.Ружині" (а.с68, 75-79).

Відповідно до ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною першою ст.2 КАС України є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Статею 6 КАС України встановлено право на судовий захист і передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України в Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статі 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб'єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Утвердження правової держави відповідно до приписів статті 1, другого речення частини третьої статті 98, статті 55 Основного Закону України полягає, зокрема, у гарантуванні кожному судового захисту прав і свобод, а також у запровадженні механізму такого захист.

Відносини, що виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань. Діяльність органів влади, у тому числі судів, щодо вирішення спорів, які виникають у публічно-правових відносинах, регламентується відповідними правовими актами.

Рішення, прийняті суб'єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої ст.55 Конституції України, ст.ст. 2, 6 КАС України.

У справі за конституційним поданням щодо офіційного тлумачення окремих положень частини першої ст.4 ЦПК України (справа про охоронюваний законом

4

інтерес) Конституційний Суд України в Рішенні від 1 грудня 2004 року № 18-рп/2004 дав визначення поняттю "охоронюваний законом інтерес", який вживається в ряді законів України, у логічно-смисловому зв'язку з поняттям "право" (інтерес у вузькому розумінні цього слова), який розуміє як правовий феномен, що: а) виходить за межі змісту суб'єктивного права; б) є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб'єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв'язку з поняттям "право" має один і той же зміст.

Отже, обов'язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб'єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Гарантоване ст. 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Наведені положення не дозволяють скаржитися щодо, зокрема, рішень оранів місцевого самоврядування, лише тому, що заявник вважає начебто ці рішення впливають на його правове становище.

Не поширюють свою дію ці положення й на правові ситуації, що вимагають інших юрисдикційних (можливо позасудових) форм захисту від стверджувальних порушень прав чи інтересів.

В обсязі встановлених у цій справі фактичних обставин, описаних вище, зважаючи на їхній зміст та юридичну природу, суд вважає, що оспорюване позивачем рішення сесії районної ради не зачіпає конкретних прав чи інтересів позивача ОСОБА_4

Ні позивач, ні його представник не навели обґрунтування щодо існування реального негативного впливу на конкретні права чи інтереси ОСОБА_4 від прийняття оскарженого рішення.

Правовий статус районної ради визначено Законом України "Про місцеве самоврядування у Україна", статтею 10 якого передбачено, що районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.

Згідно зі статтею 16 цього Закону матеріальною та фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, позабюджетні цільові (у тому числі валютні) та інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об'єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Від імені та в інтересах територіальних громад права суб'єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

5

Виключно на пленарних засіданнях сесії районної ради вирішуються питання щодо прийняття рішень про звернення до суду щодо визнання незаконними актів місцевих органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, які обмежують права територіальних громад у сфері їх спільних інтересів, а також повноваження районних, обласних рад та їх органів , що передбачено п.30 ч.1 ст.43 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Відповідно до ч.2 ст. 43 вказаного Закону районні ради можуть розглядати і вирішувати на пленарних засіданнях й інші питання, віднесені до їх відання цим та іншими законами.

Статтею 1 Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду" передбачено, що приватизація державного житлового фонду - це відчуження, зокрема, квартир державного житлового фонду на користь громадян України. А державний житловий фонд - це житловий фонд місцевих Рад народних депутатів та житловий фонд, який знаходиться у повному господарському віданні чи оперативному управлінні державних підприємств, організацій, установ.

З врахуванням вказаного, суд вважає, що оспорюване ОСОБА_4 рішення Ружинської районної ради прийнято в межах її компетенції. Відповідач перед вирішенням питання щодо звернення до суду з позовом про визнання незаконними актів, на підставі яких було проведено приватизацію квартири АДРЕСА_3, мав право прийняти рішення про звернення до правоохоронних органів про проведення перевірки дотримання вимог законодавства під час приватизації вказаної квартири, оскільки саме від результатів такої перевірки залежало вирішення питання про задоволення заяви ЖБК "Мрія" щодо звернення районної ради до суду.

Проведення перевірки дотримання норм діючого законодаства входить до компетенції правоохоронних органів і дії вказаних органів по проведенню таких перевірок передбачені в нормативно-правових актах, які регулюють їхню діяльність.

Результатом реалізації повноважень правоохоронних органів є винесення у відповідній формі рішення, яке породжує юридичні наслідки для певної особи та може бути самостійним об'єктом оскарження.

Тому прийняття сесією районної ради рішення про звернення до правоохоронних органів з метою проведення перевірки дотримання вимог діючого законодаства не порушує прав та охоронюваних законом інтересів будь-яких осіб.

Також, як вбачається з пояснень представників сторін, та з листів Ружинської районної ради від 09.06.2016р. № 02-34/141, 02-34/14002-34/139 , оспорюване рішення сесії районної ради є виконаним : воно направлене в Національне антикорупційне бюро України, Генеральну прокуратуру України та в Національну поліцію України і уповноваженими працівниками органів Національної поліції на час розгляду справи проводилась перевірки дотримання вимог законодавства при проведенні приватизації вищевказаної квартири. А відтак, , задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення сесії районної ради не призведе безпосередньо до поновлення порушеного права позивача (якщо таке і було), оскільки таке рішення є виконаним, а тому не є юридично значимим для позивача.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що прийняте відповідачем рішення від 26.05.2016р. "Про звернення ЖБК "Мрія" не породжує правові наслідки, не створює додаткові обов'язки для позивача та не порушує його охоронювані законом інтереси в публічно - правових відносинах.

Питання ж щодо наявності в діях голови Ружинської районної ради ОСОБА_3 порушень вимог Закону України "Про запобігання корупції", а також щодо неправомірних дій ( психологічного тиску на позивача з метою відмови ОСОБА_1 від позову) не відносяться до юрисдикції адміністративного суду, визначеної ст.17 КАС України.

А тому з вказаних підстав позовні вимоги задоволенню не підлягають.

6

Керуючись ст.ст.2, 3, 43 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", ст.ст.1, 2, 8 Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду", ст.ст. ст.6, 17, 158-163, 167, 186, 254 КАС України суд,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги, якщо таку апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається через Ружинський районний суд до Житомирського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя: ОСОБА_5