Справа № 826/1989/16
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2016-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

10 жовтня 2016 року № 826/1989/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Келеберди В.І., суддів Данилишин В.М. Качура І.А. розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Проектного інституту Служби безпеки України
до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

провизнання протиправним та скасування постанови від 26.01.16 р.
О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

Проектний інститут Служби безпеки України звернувся до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови від 26.01.2016 № 12/16/10/26-21/2601/02/4.

Позов обґрунтовано тим, що висновки відповідача про порушення позивачем вимог ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз 1 ч. 1 ст. 31, ч. 2 ст. 32, ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є необґрунтованими та спростовуються наявними матеріалами.

Відповідач заперечував проти задоволення позову з підстав викладених у письмових запереченнях, долучено до матеріалів справи.

В судовому засіданні за згодою сторін відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України ухвалено про вирішення справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд м. Києва,

ВСТАНОВИВ:

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об'єкті «Будівництво торговельного центру «Петрівка» м. Київ, вул Вербова, 21-23», за результатом якої складено акт від 24.12.2015 (далі - акт перевірки).

З акту перевірки вбачається, що перевіркою встановлено наступні порушення:

- в зареєстрованій декларації про виконання будівельних робіт від 30.11.2015 № КВ 82 наведено недостовірні дані, а саме: занижена категорія складності об'єкта будівництва за вказаною вище адресою, чим порушено абз. 1 ч. 1 ст. 31, ч. 2 ст. 32, ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності, ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- проектна документація на об'єкт будівництва розроблена з порушенням вимог законодавства, а саме: занижена категорія складності об'єкта будівництва за вказаною вище адресою, чим порушено абз. 1 ч. 1 ст. 31, ч. 2 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності, ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»

- не проведена експертиза проекту будівництва об'єкту, чим порушено вимоги п. 1 ч. 4 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 1 п. 10 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.201 1 № 560;

- проект розроблено з порушенням вимог п. 7 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, а саме: проект розроблено без отримання та врахування необхідних технічних умов на приєднання об'єкту до міських інженерних мереж ПАТ АК «Київводоканал» та ПАТ «Київенерго», чим порушено ч. 2 ст. 26 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 1, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатом позапланової перевірки відповідачем винесено припис від 15.01.2016 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.01.2016.

За результатом вирішення матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.01.2016 №12/16/10/26-21/2601/02/4 за порушення ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз 1 ч. 1 ст. 31, ч. 2 ст. 32, ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» позивача визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого абз 2 ч. 1 ст. 2 "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф в сумі 124 020 грн.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Відповідно до п.6 ч.1 ст.7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Згідно ч. 1,2 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Отже, відповідач наділений повноваженнями здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок), затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно п.5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п. 7 Порядку, підставами для проведення позапланової перевірки, крім іншого, є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Судом встановлено, що декларацію про початок виконання будівельних робіт із будівництво торгівельного центру «Петрівка» від 30.11.2015, позивачем розроблена проектна документація, яка затверджена наказом замовника від 09.10.2015 №1-П.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем призначено позапланову перевірку достовірності даних наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт із будівництво торгівельного центру «Петрівка» від 30.11.2015, отже позапланову перевірку позивача призначено відповідно до п. 7 Порядку.

Пунктами 16-22 Порядку визначено наступне: за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

Як зазначено вище, відповідачем за результатом перевірки відповідачем прийнято припис від 15.01.2016 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.01.2016; постанову від 26.01.2016 №12/16/10/26-21/2601/02/4, отже при винесені оскаржуваної постанови відповідач діяв відповідно до норм Порядку.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані: додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування; не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови; не розголошувати без згоди замовника відомості, які становлять комерційну таємницю проекту.

Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Згідно ч. ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Відповідно до абз 1 ч. 1 ст. 31 названого Закону проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Частиною 2 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

З матеріалів справи вбачається, що проектом визначена III категорія складності зазначеного вище об'єкта.

Проте, відповідно до листа ДП «Укрдержекспертиза» від 23.12.2015 №1905 зазначено, що на підставі розглянутих проектних матеріалів, лише враховуючи кількість осіб, які періодично перебувають на об'єкті, а саме виходячи з площі торгівельного залу 476,45 кв.м., площі кафе 566,32 кв.м. та площі офісних приміщень 566,32 кв.м. зазначений об'єкт будівництво може належати до четвертої категорії складності.

Належних доказів на спростування викладеному позивачем не надано.

З огляду на викладене, висновок відповідача про порушення позивачем вимог ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз 1 ч. 1 ст. 31, ч. 2 ст. 32, ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є обґрунтованим та знайшов підтвердження під час вирішення справи.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з абз 2 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Як зазначено вище, оскаржуваною постановою на позивача накладено штраф в сумі 124020 грн, тобто у розмірі визначеному абз 2 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Підсумовуючи викладене, при проведенні перевірки складанні оскаржуваних припису та постанови відповідач діяв відповідно до згадуваних норм Порядку, висновок відповідача про порушення позивачем ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», абз 1 ч. 1 ст. 31, ч. 2 ст. 32, ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є обґрунтованим, отже оскаржувану постанову прийнято відповідно до норм законодавства.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З огляду на викладене вище, позов не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись статями 9, 69, 70, 71, 122, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні позову.

Постанова набирання законної сили в строки та порядку, встановленому статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя В.І. Келеберда

Судді В.М. Данилишин

І.А. Качур