Справа № 810/1024/16
Суддя: Епель О.В.
Дата ухвалення: 2016-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 810/1024/16 Головуючий у 1-й інстанції: Балаклицький А.І.
Суддя-доповідач: Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Епель О.В.,

суддів: Карпушової О.В., Мамчура Я.С.,

за участю секретаря Тищенко Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2016 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Металіст» до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 управління нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Трохименка Артема Олександровича, департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправними і скасування акту перевірки, приписів та постанов,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма «Металіст» (далі - позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 управління нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Трохименка Артема Олександровича (далі - відповідач-1), департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (далі - відповідач-2) про:

- визнання протиправним та скасування акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.02.2016 р.;

- визнання протиправним та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.02.2016 р. № С-2502/1;

- визнання протиправним та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.02.2016 р. № С-2502/2;

- визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2016 р. №З-1003/1-10/10-20/1003/09/01, згідно з якою на позивача накладено штраф у сумі 1 240 200,00 грн.;

- визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2016 р. № З-1003/1-10/10-22/1003/09/01, згідно з якою на позивача накладено штраф у сумі 1 240 200,00 грн.;

- визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2016 р. № З-1003/1-10/10-23/1003/09/01, згідно з якою на позивача накладено штраф у сумі 49 608,00 грн.

- визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2016 р. №З-1003/1-10/10-24/1003/09/01, згідно з якою на позивача накладено штраф у сумі 62 010,00 грн.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2016 року адміністративний позов було задоволено частково, а саме: визнано протиправними і скасовано оскаржувані позивачем приписи про усунення порушень вимог законодавства та постанови про застосування до позивача штрафних санкцій. В іншій частині позовних вимог провадження у справі закрито.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням відповідач - Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нову постанову про відмову в задоволенні адміністративного позову в повному обсязі, так як, на думку апелянта, зазначене рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 11.01.2002 р. між товариством з обмеженою відповідальністю «Фірма «Металіст» (далі - ТОВ Фірма «Металіст») і Щасливською сільською радою Бориспільського району Київської області було укладено договір оренди земельної ділянки в адміністративних межах Щасливської сільської ради, площею 29,71 га, цільовим призначенням якої є розміщення комплексу з утилізації побутових відходів, а також договір від 16.09.2010 р. про внесення змін до нього, яким змінено розмір земельної ділянки та вказано її площу - 19,0964 га і визначено її кадастровий номер: :03:004:0068.

28.01.2016 р. слідчим суддею Бориспільського міськрайонного суду Київської області за результатами розгляду клопотання прокурора Бориспільської місцевої прокуратури Київської області про тимчасовий доступ до території земельної ділянки для проведення огляду за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000118 від 01.10.2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239 КК України, винесено ухвалу у справі № 359/787/16-к, згідно з якою надано тимчасовий доступ до земельної ділянки за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Проліски, вул. Броварська, 8-а, для проведення її огляду, яка перебуває в оренді у ТОВ Фірма «Металіст» , прокурору Бориспільської місцевої прокуратури Київської області Щербині А.О., прокурору Бориспільської місцевої прокуратури Київської області Голинському Р.О., уповноваженим особам за дорученням, фахівцям геодезистам а також працівникам Державної екологічної інспекції у Київській області, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, Київського науково-дослідного інституту судових експертиз МЮУ, інженера-землевпорядника Щасливської сільської ради Бориспільського району Київської області.

25.02.2016 р. прокурором Бориспільської місцевої прокуратури Київської області Щербиною А.О. на підставі зазначеної ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області у присутності понятих та за участю спеціалістів, зокрема головного інспектора будівельного нагляду Департаменту ДАБІ в Київській області Трохименка А.О., та за участю директора ТОВ Фірма «Металіст» Громико М.Г., представника товариства Осадчої Н.О. було проведено огляд вказаної земельної ділянки, за результатами якого складено відповідний протокол.

Крім того, 25.02.2016 р. до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області надійшло звернення від Бориспільської місцевої прокуратури Київської області, в якому зазначено, що прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні від 01.10.2015 р. № 000018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239 КК України, у зв'язку з чим вимагається проведення органами ДАБІ перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства під час будівництва об'єкта, розташованого за адресою: Київська область, с. Проліски, вул. Броварська, буд. 8-а.

У цей же день, 25.02.2016 р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 управління нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Трохименком Артемом Олександровичем на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 25.02.2016 р. № 136.16/03 та зазначеного звернення прокуратури було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ Фірми «Металіст» на об'єкті будівництва «Сміттєво-сортувальний комплекс» за адресою: Київська область, с. Проліски, вул. Броварська, буд. 8-а.

Направлення на проведення перевірки представникам позивача не пред'являлось, відповідач-1 був представлений як спеціаліст, залучений до проведення слідчих дій і пред'явив лише службове посвідчення.

За результатами зазначеної перевірки відповідачем-1 складено акт від 25.02.2016 р., в якому зафіксовано, що на земельній ділянці за адресою: Київська область, с. Проліски, вул. Броварська, буд. 8-а, яка знаходиться в строковому платному володінні і користуванні ТОВ Фірми «Металіст», у 2012 році позивачем було самочинно збудовано сміттєво-сортувальний комплекс, який відповідачем-1 віднесено до об'єкту V категорії складності та кваліфіковано дії позивача як такі, що порушують приписи ст.ст. 26, 29, 31, 37, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», а також зазначено, що директор ТОВ Фірма «Металіст» відмовився від підпису та отримання примірника акту і копію акта направлено поштою.

Крім того, за результатами проведеної перевірки відповідачем-1 складно протоколи від 25.02.2016 р. №№ 3-Л-З-2502/01, 3-Л-З-2502/02, 3-Л-З-2502/03, 3-Л-З-2502/04 в яких встановлено вчинення позивачем правопорушень, зафіксованих в акті перевірки, зазначено, що директор товариства відмовився від підпису і отримання примірників протоколів, у зв'язку з чим вони направлені поштою, а також прийнято приписи від 25.02.2016 р. №№ С-2502/1 та С-2502/2, відповідно до яких від позивача вимагається усунути виявлені порушення до 01.05.2016 р. та зупинити експлуатацію сміттєво-сортувального комплексу за адресою: Київська область, с. Проліски, вул. Броварська, буд. 8-а.

На підставі зазначених матеріалів перевірки відповідачем-1 було винесено: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2016 р. № З-1003/1-10/10-20/1003/09/01, згідно з якою на позивача на підставі абз. 3 п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» накладено штраф у сумі 1 240 200,00 грн.;

2) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2016 р. № З-1003/2-10/10-22/1003/09/01, згідно з якою на позивача за абз. 6 п. 6 ч. 2 ст. 2Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» накладено штраф в розмірі 1 240 200,00 грн.;

3) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2016 р. № З-1003/3-10/10-23/1003/09/01, згідно з якою на позивача за п. 7 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» накладено штраф у сумі 49608,00 грн.;

4) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2016 р. № З-1003/4-10/10-24/1003/09/01, згідно з якою на позивача за п. 8 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» накладено штраф у сумі 62010,00 грн.

Позивач, вважаючи протиправним зазначений акт перевірки, приписи про усунення правопорушень і постанови про накладення штрафів, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Судова колегія встановила, що задовольняючи позовні вимоги в частині визнання протиправними і скасування оскаржуваних приписів і постанов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем було порушено порядок проведення перевірки об'єкта містобудівної діяльності та не доведено, що об'єкт будівництва належить до V категорії складності.

Закриваючи провадження по справі в частині позовних вимог щодо визнання протиправним і скасування акту перевірки, суд першої інстанції керувався п. 1 ч. 1 ст. 157 КАС України, виходячи з того, що спір в цій частині не підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог, однак, вважає, що судом було неправильно застосовано норми процесуального права в частині закриття провадження у справі, з огляду на наступне.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України), Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI), «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 р. № 208/94-ВР (далі - Закон № 208/94-ВР), «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 р. № 687-XIV (далі - Закон № 687-XIV), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 (далі - Постанова № 553), Порядком віднесення об'єктів будівництва до ІV та V категорій складності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 27.04.2011 р. № 557 (далі - Порядок № 557), постановою Кабінету Міністрів України «Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13.04.2011 р. № 466 (далі - Постанова № 466).

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1, 3, п. 1, 2, 3 ч. 4 ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

У п.п. 2, 7, 9, 11 Постанови № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи.

Згідно з п.п. 12, 13, 14 Постанови № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 17, 18, 19, 21 Порядку № 553 визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Порядком № 557 врегульовано механізм визначення категорії складності об'єктів будівництва.

У п.п. 6, 7 Порядку № 557 зазначено, що до V категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак: 1) згідно із Законом України «Про об'єкти підвищеної небезпеки» є об'єктами підвищеної небезпеки; 2) розраховані на постійне перебування більш як 400 осіб та (або) періодичне перебування понад 1000 осіб; 3) становлять можливу небезпеку для більш як 50000 осіб, які перебувають поза об'єктом; 4) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації: можуть спричинити збитки в обсязі понад 150000 мінімальних розмірів заробітних плат; можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж загальнодержавного значення; можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини національного значення.

Під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) та на об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, категорія складності таких об'єктів визначається органами державного архітектурно-будівельного контролю, зазначеними у статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та/або експертною організацією чи експертом, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

У ч. 1, 2, 5 ст. 26 Закону № 3038-VI закріплено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва.

Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Частинами 1, 2 статті 29 Закону № 3038-VI основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва.

Згідно з ч. 1 ст. 31 Закону № 3038-VI проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Затвердження проектної документації на будівництво об'єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

До проектної документації на будівництво об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, а також об'єктів, які підлягають оцінці впливу на навколишнє природне середовище у транскордонному контексті, додаються результати оцінки впливу на стан навколишнього природного середовища (матеріали оцінки та звіти про оцінку і громадське обговорення). Перелік таких об'єктів та порядок проведення оцінки визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 35 Закону № 3038-VI після набуття права на земельну ділянку замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, державними стандартами і правилами, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підготовчі роботи з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень замовник здійснює на підставі зареєстрованої декларації про початок виконання підготовчих робіт.

Згідно з п. 2 Постанови № 466 підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під'їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

У ч. 1 ст. 36 Закону № 3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Частиною 1 статті 37 Закону № 3038-VI визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 2 ст. 39 Закону № 3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до IV і V категорій складності, здійснюється на підставі акта готовності об'єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч. 1, 2, 3 ст. 11 Закону № 687-XIV під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

Відповідно до п.п. 5-8 ч. 2 ст. 2 Закону № 208/94-ВР суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах V категорії складності - у розмірі дев'ятисот мінімальних заробітних плат; експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації: об'єктів V категорії складності - у розмірі дев'ятисот мінімальних заробітних плат; незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством, - у розмірі тридцяти шести мінімальних заробітних плат; незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Таким чином, законодавством регламентовано чіткий і послідовний порядок проведення уповноваженими особами органів архітектурно-будівельного контролю перевірки за дотриманням суб'єктами містобудівної діяльності законодавчих вимог при здійсненні будівельних робіт, відповідно до якого початковим етапом є пред'явлення суб'єкту містобудування направлення на проведення перевірки та службового посвідчення уповноваженої особи контролюючого органу.

Крім того, системний аналіз наведених правових норм надає підстави стверджувати, що в разі виявлення у ході перевірки об'єкту самочинного будівництва уповноважена особа контролюючого органу зобов'язана забезпечити встановлення його категорії складності шляхом залучення експерта і лише після цього застосовувати до суб'єкта містобудування відповідні заходи адміністративного випливу.

Виходячи з цього, колегія суддів звертає увагу на те, що як було правильно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів даної справи, акт перевірки від 25.02.2016 р. ТОВ Фірми «Металіст» складений інспектором Трохименком А.О., який в цей день був присутній на об'єкті будівництва за адресою: Київська обл., с. Проліски, вул. Броварська, 8-а в якості спеціаліста, що приймає участь у проведенні слідчих дій в ході кримінального провадження від 01.10.2015 р. № 0000118 в порядку ст. 71 КПК України і був представлений уповноваженим особам позивача шляхом пред'явлення службового посвідчення саме в такому правову статусі, без ознайомлення їх з направленням на перевірку об'єкту містобудування, що проводиться органами ДАБІ в порядку ст. 41 Закону № 3038-VI, що вказує на порушення порядку проведення перевірки, визначеного зазначеною нормою Закону № 3038-VI та Порядком № 553.

Більш того, визначення категорії складності об'єкта будівництва на вказаній земельній ділянці здійснювалось відповідачем-1 без залучення експерта як того вимагає пункт 7 Порядку № 557 і з матеріалів перевірки не вбачається, яким ним встановлено 2012 рік забудови, а доводи представника відповідача про те, що він встановлювався на підставі даних попередніх перевірок не підтверджуються належними і допустимими доказами, у розумінні ст.70 КАС України та є не обґрунтованими.

Разом з тим, оскаржувані приписи про усунення порушень вимог законодавства та постанови про накладення штрафів були винесені відповідачем-1 саме за результатами вказаної перевірки, тобто такої, що проведена з порушенням вимог чинного законодавства, та з урахуванням кваліфікації об'єкту будівництва як V категорії складності, самовільно визначеної інспектором, без залучення експерта як таке прямо передбачено вищевказаною правовою нормою.

Крім того, колегія суддів зазначає, що в договорі оренди земельної діялнки від 11.01.2002 р. та в договорі від 16.09.2010 р. про внесення змін до нього, що укладені між позивачем і сілрадою, а також в акті приймання-передачі, плані наданої в оренду ділянки і в кадастровому плані /Т.1 а.с.128-142/ не визначено чіткої адреси її місцезнаходження та лише вказано, що вона перебуває в адмінмежах Щасливської сілради та має кадастровий номер :03:004:0068. У свою чергу, відповідачами, які є суб'єктами владних повноважень і на які, відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, покладено тягар доказування правомірності їх рішень, перед судом не доведено, що така земельна діялнка знаходить за адресою: Київська область, с. Проліски, вул. Броварська, 8-а, де проводилась перевірка та/або що ділянка за вказаною адресою належить на праві користування саме позивачу.

Тож, у даному випадку взагалі відсутні достатні та необхідні підстави стверджувати, що перевірка проведена саме на об'єкті ТОВ «Металіст», а рішення суду у відповідності до вимог ст. 159 КАС України, повинно бути обґрунтованим і в жодному разі не може засновуватися на припущеннях.

Враховуючи вищевикладені обставини та докази у їх сукупності, відповідно до вимог ст. 86 КАС України, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що оскаржувані приписи про усунення правопорушень від 25.02.2016 р. №№ С-2502/1, С-2502/2 та постанови про накладення штрафів від 10.03.2016 р. №№ З-1003/1-10/10-20/1003/09/01, З-1003/2-10/10-22/1003/09/01, З-1003/3-10/10-23/1003/09/01, З-1003/4-10/10-24/1003/09/01, були винесені відповідачем-1 з порушенням вимог чинного законодавства, а саме ст. 41 Закону № 3038-VI, п. 7 Порядку № 553 та п. 7 Порядку № 557, а отже, є протиправними і підлягають скасуванню.

Доводи апелянта про те, що на земельній ділянці за адресою: Київська область, с. Проліски, вул. Броварська, 8-а позивачем було встановлено три металевих вагончика, проведено роботи з влаштування монолітного фундаменту, створено будівлю для персоналу та металевий будинок, схожий на котельню, колегія суддів вважає такими, що не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, оскільки як було встановлено вище пунктом 7 Порядку № 557 регламентовано імперативне правило визначення категорії складності об'єкта будівництва, а саме - визначення таких даних або посадовими особами ДАБІ та експертною організацією/експертом, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат, або лише відповідною експертною організацією. Тобто, зазначеним нормативним приписом передбачено обов'язкову участь експерта при визначенні категорії складеності об'єкта будівництва.

Водночас, колегія суддів зазначає, що трактування п. 7 Порядку № 557, наведене апелянтом в його апеляційній скарзі /Т. 2 а.с. 43/, не відповідає дійсності, є довільним і суперечить вказаній правовій нормі у її чинній автентичній редакції.

Посилання апелянта на те, що позивачем було здійснено будівельні роботи без отримання відповідних дозвільних документів, апеляційний суд вважає такими, що не можуть бути прийняті до уваги, оскільки зазначені обставини жодним чином не спростовують факту порушення відповідачем-1 порядку проведення перевірки об'єкта будівництва ТОВ Фірми «Металіст» за адресою: Київська область, с. Проліски, вул. Броварська, буд. 8-а та порядку встановлення категорії складності, а як відзначалось вище, висновки акту перевірки, приписи і відповідні постанови про накладення штрафів засновані на тому, що даний об'єкт будівництва належить саме до V категорії складності.

Твердження апелянта про те, що інспектором було дотримано порядок проведення перевірки об'єкта будівництва ТОВ Фірми «Металіст», спростовуються матеріалами справи.

Крім того, у доводах апеляційної скарги апелянт також зазначає, що судом було неправильно здійснено розподіл судових витрат, оскільки, на його думку, позивачем сплачено за подачу позовної заяви лише 9646,00 грн., а судом стягнуто з відповідача 43015,00 грн.

Однак, проаналізувавши такі доводи апелянта та дослідивши матеріали справи, колегія суддів встановила, що у відповідності до квитанцій від 21.03.2016 р. № 0.0.524229413.1, від 25.03.2016 р. № 771584 /Т. 1 а.с. 3-4/, від 31.03.2015 р. № 53 /Т.1 а.с.59/ позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір у розмірі 43015,00 грн., а отже, вказані доводи апелянта спростовуються матеріалами даної справи.

Таким чином, дослідивши ці та всі інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і апелянт, який є суб'єктом владних повноважень, всупереч вимогам ч. 2 ст. 71 КАС України, не довів перед судом правомірності прийняття ним оскаржуваних приписів та постанов про застосування штрафних санкцій та не переконав судову колегію у своїй правоті.

З огляду на це, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог та вважає, що судом було повно встановлено обставини справи, рішення суду в цій частині ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, у відповідності з вимогами ст. 159 КАС України, та згідно з вимогами ст. 200 КАС України підлягає залишенню без змін.

Разом з тим, перевіряючи правильність рішення суду першої інстанції в частині розподілу судових витрат, колегія суддів встановила, що позивач звертаючись до суду з адміністративним позовом у цій справі заявляв сім позовних вимог, шість з яких було задоволено, а в решті - закрито провадження, тобто одна з позовних вимог щодо визнання протиправним і скасування акту перевірки, яка є вимогою немайнового характеру, задоволена не була.

При цьому, така вимога, у відповідності до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік», підлягала оплаті судовим збором в розмірі 1378,00 грн., а у відповідності до ч. 3 ст. 94 КАС України, судові витрати присуджуються позивачу відповідно до задоволених вимог.

Отже, судовий збір в розмірі 1378,00 грн., сплачений за вказану позовну вимогу не підлягав стягненню з відповідача і загальна сума судового збору, яка підлягала стягненню з відповідача на користь позивача повинна була складати 41637,00 грн., а не 43015,00 грн., як помилково було визначено судом першої інстанції.

Таким чином, порушення вимог ст. 94 КАС України призвело до неправильного вирішення судом першої інстанції питання щодо розподілу судових витрат та стягнення з відповідача судового збору у розмірі більшому на 1378,00 грн., що відповідно до ст. 202 КАС України, є правовою підставою для скасування оскаржуваного судового рішення в цій частині.

Перевіряючи оскаржуване рішення суду першої інстанції у межах апеляційної скарги, відповідно до ч. 1 ст. 195 КАС України, в частині закриття провадження у справі щодо позовних вимог про визнання протиправним і скасування акту перевірки, колегія суддів встановила наступне.

Підставою для закриття судом першої інстанції провадження у справі в цій частині позовних вимог стало те, що вони не підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

Однак, такі висновки суду першої інстанції не відповідають вимогам ст. 2 КАС України, оскільки самі лише ті обставини, що акт перевірки, складений суб'єктом владних повноважень, не порушує прав позивача і не створює для нього додаткових зобов'язань, не є правовою підставою для закриття провадження у справі за п. 1 ч. 1 ст. 157 КАС України, тобто як спору, що не підсудний суду адміністративної юрисдикції, а тому, у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 204 КАС України, рішення суду першої інстанції в цій частині підлягає скасуванню, а справа направленню в цій частині позовних вимог для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області підлягає задоволенню частково, постанова Київського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2016 року в частині закриття провадження у справі - скасуванню, справа в цій частині - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції, частині визначення суми судового збору, що підлягає присудженню на користь позивача - зміні, а в іншій частині рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 159, 160, 195, 196, 198, 200, 202, 204, 205, 207, 212, 254 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області - задовольнити частково.

Постанову Київського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2016 року в частині стягнення на користь позивача судового збору в розмірі 1378,00 грн. - скасувати.

Постанову Київського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2016 року в частині закриття провадження у справі щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.02.2016 р. - скасувати, а справу в цій частині направити для продовження розгляду до Київського окружного адміністративного суду.

В іншій частині постанову Київського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2016 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та в частині щодо скасування рішення суду першої інстанції і направлення справи для продовження розгляду є остаточною та оскарженню не підлягає, а в іншій частині постанова може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня її складання в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст рішення, відповідно до ч. 3 ст. 160 КАС України, виготовлено 17.10.2016 р.

Головуючий суддя:

Судді:

Головуючий суддя Епель О.В.

Судді: Мамчур Я.С

Карпушова О.В.