Справа № 822/1892/16
Суддя: Матущак В.В.
Дата ухвалення: 2016-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 822/1892/16
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

12 жовтня 2016 рокум. Хмельницький
Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Матущак В.В. ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

07.10.2016 позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування наказу.

Позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області в якому просить:

- визнати не законним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області №18 о/с від 17.02.2016 в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за п.5 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію".

- поновити ОСОБА_1 на посаді капітана поліції, інспектора роти дорожньо-патрульної служби Головного управління Національної Поліції в Хмельницькій області з 17.02.2016 служби в поліції.

- стягнути з Головного управління Національної Поліції в Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що спірним наказом №18 о/с від 17.02.2016 позивача було звільнено зі служби в поліції на підставі п.5 ч.1 ст.77 Закону України "Про національну поліцію" (через службову невідповідність) з посади інспектора роти дорожньо-патрульної служби Головного управління Національної Поліції в Хмельницькій області.

Разом з позовною заявою позивач подав клопотання про поновлення строку для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Як доказ поважності причин пропуску позивач надав довідки Поліклініки №4 районної лікарні на 11 аркушах про те, що ОСОБА_1 знаходився на амбулаторному лікуванні.

Враховуючи викладене, позивач просить йому поновити строк на звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи: подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

Частиною 3 ст.99 КАС України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Правовий припис "в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом" означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, який встановлений законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України не зловживаючи ними.

Разом з тим відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України від 06.11.1992 №94 "Про практику розгляду судами трудових спорів" визначено, що строки звернення до суду застосовуються незалежно від заяви сторін. У кожному випадку суд зобов'язаний перевірити і обговорити причини пропуску цих строків, а також навести у рішенні мотиви, чому він поновлює або вважає неможливим поновити порушений строк.

Місячний строк поширюється на всі випадки звільнення незалежно від підстав припинення трудового договору.

Так, предметом позову є оскарження наказу Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області №18 о/с від 17.02.2016 в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за п.5 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію".

Як самостійно зазначає позивач, про існування спірного наказу йому стало відомо 17.02.2016, проте до суду позивач звернувся лише 07.10.2016, про що свідчить відбиток штампу на аркуші адміністративного позову.

В заяві про поновлення строку звернення до суду позивач, як на підстави поважності пропуску строку звернення до суду, посилається на те, що з 18.02.2016 по 15.09.2016 він знаходився на лікуванні в 4-й поліклініці районної лікарні, про що свідчать довідки, копії яких міститься в матеріалах справи.

Тобто, позивач вважає, що вказані обставини в даному випадку є поважними причинами пропуску строку звернення до суду.

Суд не погоджується з такими твердженнями позивача з огляду на наступне.

Згідно ч. 1, 2 ст. 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Так, в своїй заяві, як на поважність причин пропуску строку звернення до суду позивач посилається на те, що він хворів у періоди: з 18.02.2016 по 22.02.2016 (гіпертонічна хвороба), 04.03.2016-18.03.2016 (гіпертонічна хвороба), 21.03.2016-11.04.2016 (перебував на денному стаціонарі), 13.04.2016-28.04.2016 (бронхіт), 29.04.2016-10.06.2016 (травматичне пошкодження зв'язок правого колінного суглоба), 13.06.2016-27.06.2016 (хр. панкреатит), 29.06.2016-08.07.2016 (гіпертонічна хвороба),18.07.2016-20.07.2016 (лімфоденіт), 22.07.2016-29.07.2016 (гіпертонічна хвороба), 01.08.2016-15.08.2016 (гострий геморой), 18.08.2016-15.09.2016 (хр.панкреатит).

Однак, суд вважає такі доводи необґрунтованими, оскільки у позивача була можливість звернутися до суду в той час, коли він не хворів, оскільки такі періоди мали місце.

При цьому, навіть якщо враховувати, що позивач перебував на лікуванні і не міг вчасно звернутись з позовом до суду, то з моменту його останнього захворювання та в подальшому одужання, а саме з 15.09.2016, такі підстави взагалі відпали.

Позивачем було надано копії довідок на підтвердження його перебування на лікуванні, та як наслідок неможливість своєчасного звернення до суду за захистом свої прав.

Дослідивши вказані довідки суд прийшов до висновку, що вказані довідки не є достатніми та допустимими доказами в розумінні ст. 70 КАС України в обґрунтування поважності строків пропуску звернення до суду, оскільки позивач знаходився на амбулаторному лікуванні, що не передбачає постійного знаходження хворого у лікарні.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до офіційного визначення амбулаторне лікування - організація медичної допомоги в медичному закладі хворим, що приходять у медичний заклад.

Амбулаторне лікування - лікування, проведене на дому або при відвідуванні самими хворими лікувального закладу (на відміну від стаціонарного лікування, здійснюваного з поміщенням пацієнта в лікарню).

При цьому, позивачем до суду не надано жодних інших доказів в підтвердження неможливості своєчасного подання адміністративного позову.

Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку, що факт перебування позивача на амбулаторному лікуванні, не свідчить про відсутність можливості у позивача звернутися до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів.

Крім того, як відповідно до ч.1 ст.56 КАС України сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника. Однак позивач наданим йому правом на представництво в суді не скористався.

Враховуючи викладене, суд не знаходить підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, а тому вважає за необхідне у задоволенні клопотання про поновлення строку на звернення з позовною заявою до суду відмовити.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач пропустив строк звернення до суд, у зв'язку з чим позов залишається без розгляду.

Відповідно до п.9 ч. 1 ст. 155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Разом з тим, суд звертає увагу, що відповідно до вимог ч.3 ст.155 КАС України, особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись ст. 100, 107 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву залишити без розгляду .

Ухвала суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Хмельницький окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 254 КАС України.

Суддя/підпис/ОСОБА_2
"Згідно з оригіналом" Суддя ОСОБА_2