Справа № 802/1654/16-а
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2016-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

802/1654/16-а

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

13 жовтня 2016 р. Справа № 802/1654/16-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви Вінницької обласної організації профспілки працівників автомобільного транспорту та шляхового господарства до Вінницької обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування розпорядження

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви Вінницької обласної організації профспілки працівників автомобільного транспорту та шляхового господарства (далі - позивач) до Вінницької обласної державної адміністрації (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування розпорядження № 720 від 04.10.2016 року "Про затвердження Умов конкурсу з перевезення пасажирів на міжміських і приміських автобусних маршрутах загального користування, що не виходять за межі території області (внутрішньообласні маршрути)".

Разом із матеріалами позову позивачем подано клопотання про його забезпечення, розгляд якого у порядку ст. 118 КАС України можливий лише після відкриття провадження у справі, питання про яке вирішується суддею протягом трьох днів з дня надходження позовної заяви до суду. Тобто, передумовою для розгляду клопотання про забезпечення позову у адміністративній справі є вирішення судом питання про відкриття провадження у такій справі.

Так, згідно пунктів 1-6 частини 1 статті 107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; подано адміністративний позов у строк, установлений законом; немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами приходжу до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

За вимогами статей 104, 105 КАС України відповідний позов пред'являється до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви, яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 цього Кодексу.

Норми статті 106 КАС України не містять виключень і поширюють на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень цієї статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

За змістом статті 6 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Водночас суб'єктивна оцінка порушення права не є абсолютною.

Обов'язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб'єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Наведені положення не дозволяють скаржитися щодо законодавства або певних обставин абстрактно, лише тому, що позивач вважає начебто певні положення норм законодавства впливають на його правове становище.

У той же час в деяких випадках сам законодавець визначає коло осіб, права яких можуть бути порушені внаслідок бездіяльності, вчинення суб'єктом владних повноважень певних дій чи прийняття актів, правомірно обмежуючи право інших осіб на звернення до суду за захистом порушених прав, свобод або інтересів.

За змістом позовних вимог слідує, що позивачем оскаржується нормативно-правовий акт органу виконавчої влади – розпорядження голови Вінницької обласної державної адміністрації.

Так, відповідно до частини другої статті 171 КАС України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб'єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт. Тобто оскаржити такий акт інші особи не можуть.

У пункті 21 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 06 березня 2008 року N 2 "Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ" Вищий адміністративний суд України вказав, що судам слід мати на увазі, що за правилами частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи - суб'єкти правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Таким чином, у даному випадку право на захист виникає за умови доведення факту застосування до нього норм оскаржуваного акта, та/або того, що позивач є суб'єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Як вбачається зі змісту позовної заява, така подана Вінницькою обласною організацією профспілки працівників автомобільного транспорту та шляхового господарства. При цьому позивач, обґрунтовуючи своє порушене право, посилається на те, що затверджені розпорядженням № 720 від 04.10.2016 року "Умови конкурсу з перевезення пасажирів на міжміських і приміських автобусних маршрутах загального користування, що не виходять за межі території області" істотно порушують законні права та інтереси учасників ринку пасажирських перевезень, інтереси яких представляє Вінницька обласна організація профспілки працівників автомобільного транспорту та шляхового господарства.

Із зазначеного позивачем обґрунтування випливає, що у межах спірних правовідносин, позивач звертається до суду з позовом як представник осіб – учасників ринку пасажирських перевезень, щодо яких може бути застосований оскаржуваний нормативно-правовий акт.

Питання представництва в адміністративному процесі врегульовано статтею 56 КАС України. Зокрема, частиною третьою цієї статті передбачено, що представники беруть участь в адміністративному процесі на основі договору або закону. Разом із тим участь у справі органів та осіб, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб передбачена у статті 60 КАС України, якою визначено, що у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до адміністративного суду із адміністративними позовами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб і брати участь у цих справах.

Тобто, право на звернення до суду з метою захисту прав та інтересів інших осіб, має бути чітко передбачене у відповідних нормах закону.

У даному випадку заявляючи позов в інтересах (як зазначає позивач) учасників ринку пасажирських перевезень, позивачем не надано жодних доказів та/чи обґрунтувань з посиланням на відповідні норми закону, які б підтверджували його повноваження чи вказували на наявність підстав для представництва інших осіб.

Втім, позивачем у позові не зазначено, яким чином оскаржуваний нормативно-правовий акт буде застосовано щодо нього як профспілкової організації, та чи являються особи, щодо яких затверджені Умови є обов’язковими (члени конкурсного комітету чи перевізники-претенденти) дійсними членами профспілкової організації, права та інтереси яких представляє позивач. Жодних доказів про те, інтереси яких саме осіб вправі представляти позивач та чим таке право передбачено (положення, статут, тощо) останнім не надано.

Згідно зі статтею 2 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» професійні спілки створюються з метою здійснення представництва та захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілки.

Відомостей про те, що учасники ринку пасажирських перевезень щодо яких буде застосовуватися оскаржуваний нормативно-правовий акт являються такими членами профспілкової організації та ініціювали представництво їх інтересів саме позивачем матеріали позовної заяви не містять.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою ст. 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. В той же час частиною другою статті 106 КАС України передбачено, що на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Всупереч зазначеним положенням позивачем в позовній заяві не обґрунтовані посилання на відповідні норми закону, які б підтверджували його повноваження чи вказували б на наявність підстав для представництва інших осіб та не надані відповідні докази щодо цього, а також не надано доказів які б свідчили про те, що оскаржуваний нормативно-правовий акт буде застосовано щодо позивача, як профспілкової організації, або його членів чи інших осіб, на захист який створено таку організацію. Відтак, вказані недоліки позовної заяви необхідно усунути.

Окрім того, як вбачається зі змісту позову, позивачем оскаржується розпорядження голови Вінницької обласної державної адміністрації № 720 від 04.10.2016 року в цілому, хоча обґрунтування заявлених вимог стосується окремих пунктів Умов конкурсу з перевезення пасажирів на міжміських і приміських автобусних маршрутах загального користування, що не виходять за межі території області (внутрішньообласні маршрути), які затверджені цим розпорядженням. Таке розпорядження окрім преамбули має чотири пункти, а затверджені ним Умови – 13 пунктів, однак їх незаконність чи невідповідність правовому акту вищої юридичної сили в цілому позивачем не обґрунтована, що фактично вказує на часткове оскарження даного нормативно-правового акту.

Тобто, виклад обставин якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги не охоплює в повному обсязі той предмет оскарження, який визначений позивачем.

Відтак має місце неконкретизований предмет заявленого позову щодо оскарження: розпорядження голови облдержадміністрації чи Умов конкурсу, які затверджені таким розпорядженням, їх обсяг: повний чи окремі пункти?

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Оскільки прийняття судом до розгляду даної позовної заяви за наявності вищенаведених недоліків в подальшому може значно ускладнити судовий розгляд справи та істотно вплинути на строки її вирішення, приходжу до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наданням особі, яка її подала, строку для усунення виявлених судом недоліків.

При визначені способу усунення недоліків необхідно врахувати, що обґрунтування підстав звернення до суду із зазначенням доказів, які підтверджують відповідні обставини, уточнення та обґрунтування змісту заявлених вимог та предмету позову потребує письмового оформлення нової редакції адміністративного позову із додержанням усім вимог, передбачених ст. 106 КАС України.

Керуючись статтею 108 КАС України, –

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Вінницької обласної організації профспілки працівників автомобільного транспорту та шляхового господарства до Вінницької обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування розпорядження залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, які зазначені в мотивувальній частині ухвали суду, тривалістю п’ять днів з моменту отримання копії ухвали.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович