Справа № 825/2611/15-а
Суддя: Бужак Н.П.
Дата ухвалення: 2016-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 825/2611/15-а Головуючий у 1-й інстанції: Д'яков В.І.
Суддя-доповідач: Бужак Н.П.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Троян Н.М.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного підприємства «Семенівська мануфактура» на постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2016 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Семенівська мануфактура» до Чернігівської митниці Державної фіскальної служби України про скасування рішення та картки відмови,-

У С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Семенівська мануфактура» звернулось до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовом до Чернігівської митниці ДФС України про скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 14 серпня 2015 року №102000010/2015/000126/1, а також картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №102110000/2015/00170.

Відповідно до постанови Чернігівського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2015 року, залишеної без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 25 листопада 2015 року, у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Ухвалою ВАСУ від 28 липня 2016 року вищезазначені судові рішення скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Згідно з постановою Чернігівського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2016 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись із зазначеним рішенням суду, Приватне підприємство «Семенівська мануфактура подала апеляційну скаргу в якій просить постанову Чернігівського окружного адміністративного суду скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з'явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що Приватне підприємство "Національні традиції", яке відповідно до умов договору №20/10-14/02 від 20 жовтня 2014 року, взяло на себе зобов'язання надати ПП "Семенівська мануфактура" послуги по декларуванню товарів, майна, транспортних засобів та інших предметів, 14 липня 2015 року звернулось до Чернігівської митниці з митною декларацією (далі -МД) №102110000/2015/023748, якою задекларовано товар "тканина змішана (80% поліестер, 20% бавовна), гладко фарбована, крупно узорчастого переплетення. Випускається в рулонах шириною 150 см, щільністю 95 г/м2(+/-5): арт. 101483, 101593, 114,00 м-268 упак. Використовується в текстильній промисловості", код згідно УКТ ЗЕД , що надійшов згідно контракту від 10 вересня 2014 року № BASM10/09/14, укладеного між ПП "Cеменівська мануфактура" та CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO. LTD. Митна вартість товару визначена за ціною договору (контракту).

Цього ж дня Митним органом винесено рішення про коригування митної вартості з №102000010/2015/000109/2. Підставою для прийняття цього рішення став висновок відповідача про те, що позивачем до митного оформлення подані документи, які містили неповні відомості про митну вартість товару.

Не погоджуючись із прийнятим митницею рішенням про коригування митної вартості товару, ПП "Семенівська мануфактура" здійснило митне оформлення товару під гарантійні зобов'язання згідно МД від 14 липня 2015 року № 102110000/2015/023761.

Крім того, у посадової особи митного органу під час оформлення тимчасової митної декларації від 14.07.2015 №102110000/2015/023748, виникли сумніви щодо правильності визначення коду товару.

За результатами дослідження, проведеного Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Міндоходів (висновок від 24 липня 2015 року № 177), встановлено, що товар має інші, ніж заявлені у МД №102110000/2015/023748 характеристики, а саме: тканина пофарбована з комплексних текстурованих поліефірних ниток (100%), полотняного переплетення, без покриття та просочення.

В результаті виявлення розбіжностей у задекларованих характеристиках товару відповідно до рішення митниці про визначення коду товару від 27 липня 2015 року № КТ-125-2015 код задекларованого товару змінено з " " на " " згідно із УКТ ЗЕД.

Враховуючи виявлені розбіжності у характеристиках товару та зміну коду товару згідно із УКТ ЗЕД, Чернігівська митниця скасувала власне рішення про коригування митної вартості від 14 липня 2015 року № 102000010/2015/000109/2.

Позивач не оскаржував рішення Чернігівської митниці про зміну коду товару та 13 серпня 2015 року подав до Чернігівської митниці митну декларацію №102110000/2015/024382, якою було задекларовано вищевказаний товар за кодом згідно з УКТ ЗЕД . Митна вартість товару визначена за ціною договору (контракту).

Також судом встановлено, що при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості посадовою особою митниці використовувалися цінова інформація ЄАІС, а саме:

- товар № 1 - "тканина пофарбована з комплексних текстурованих поліефірних ниток (100%), полотняного переплетення, без покриття та просочення: арт.101483, 101593, 10250401. Виробник - CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO.,LTD. Торговельна марка - CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO. Країна виробництва - Китай": заявлена митна вартість - 2,52 USD/кг, згідно цінової інформації ЄАІС - 3,30 USD/кг (МД від 16 липня 2015 року № 807110001/2015/006516);

- товар № 4 - "полотна трикотажні, виготовлені з синтетичних волокон: 95% поліестер, 5% еластомірних ниток (спандекс). При виробництві тканини гумові нитки не використовувалися. Використовується в текстильній промисловості. Виробник - CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO.,LTD. Торговельна марка - CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO. Країна виробництва - Китай": заявлена митна вартість - 2,49 USD/кг, згідно цінової інформації ЄАІС - 3,75 USD/кг (МД від 25 березня 2015 року №100270003/2015/276732);

- товар № 5 - "полотна трикотажні поперечно в'язанні, 100% бавовни, пофарбовані. Тканина випускається в рулонах шириною 150 см, щільністю 270 (+/-5) г/м2. Використовується в текстильній промисловості. Виробник - CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO.,LTD Торговельна марка - CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO. Країна виробництва -Китай": заявлена митна вартість - 2,5 USD/кг, згідно цінової інформації ЄАІС - 3,75 USD/кг (МД від 31 травня 2015 року№ 205020007/2015/004558).

Посадовою особою митниці проведена консультація з декларантом з метою визначення основи вартості та обміну інформацією на ідентичні, подібні (аналогічні) товари. В ході проведення консультації декларант не надав цінової інформації щодо імпорту ідентичних та/або подібних товарів на митну території України. У зв'язку з тим, що позивачем цінова інформація не надана, а до митного оформлення подані документи, які, на думку митниці, містили неповні відомості про митну вартість товару, відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості щодо вказаних товарів №№ 1, 4-5, заявлених до митного оформлення за МД від 13 серпня 2015 року № 102110000/2015/024382, та виніс відповідне рішення від 14 серпня 2015 року № 102000010/2015/000126/1.

Рішення мотивоване тим, що подані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме:

- звіт про оцінку майна від 13.07.2015 № 04-04/07/81 не містить інформацію ціноутворення ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, що імпортуються на митну територію України, а також інформацію щодо використаних джерел Інтернет ресурсів, вартісних показників сировинних матеріалів, виробничих витрат та інших вартісних складових на задекларований товар;

- об'єктом оцінки звіту є "тканина полотняного переплетення з синтетичних поліефірних штапельних волокон (87%), штапельних волокон віскози (12%) і спандексу (1%), пофарбована в різні кольори, шириною 150 см, щільністю 370 (+/-5) г/м2", в той час як за результатами дослідження товар визначено як "тканина пофарбована з комплексних текстурованих поліефірних ниток (100%), полотняного переплетення, без покриття та просочення".

- калькуляція собівартості на тканини від 15.06.2015 № BTCN2015230/01 дійсна на період з 03.03.2015 по 03.05.2015, в той час як відвантаження товару згідно інвойсу від 25.05.2015 № BTCN2015230 здійснено 25.05.2015;

- згідно платіжного доручення від 28.05.2015 № 1 неможливо перевірити перерахування коштів на дану поставку. Відповідно до ст. 5 Контракту сторони домовилися, що оплата за товар здійснюється шляхом попередньої оплати згідно рахунка-фактури, а залишок суми від повної вартості партії підлягає оплаті протягом трьох місяців з дати фактичної оплати. Натомість Позивач до митного оформлення не надав рахунку для здійснення попередньої оплати.

Митну оцінку товарів здійснено із застосуванням резервного методу.

Одночасно зазначено, що попередні методи не застосовані.

Митним постом "Чернігів-вантажний" Чернігівської митниці ДФС було складено картку відмови в митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 102110000/2015/00170, якою було відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів.

Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позовних вимог послався на те, що позивачем не було надано відповідачу до митного оформлення належні документи, що підтверджують митну вартість товару з кодом « ».

Колегія суддів повністю погоджується із висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов'язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Право митного органу здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України у випадках, коли виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів обумовлено статтею 55 МК України.

Отже, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості і з цією метою мають повноваження витребовувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару в разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.

Митниця може вимагати, а суб'єкт господарювання має надати лише належні документи для перевірки та підтвердження правильності зазначеної митної вартості товару. Надання неналежних документів не може вважатися виконанням вимог Митниці щодо підтвердження митної вартості товарів.

Суд першої інстанції правомірно послався на судову практику по аналогічних спорах у подібних правовідносинах, зокрема на рішення від 31.03.2015 року Верховного суду України у спарві №21-127а15 у якому зазначено, що відповідно до частини першої статті 53 МК у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

У частині другій цієї статті наведений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Частиною третьою статті 53 МК встановлено обов'язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 54 МК контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Отже, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов'язковою, оскільки з цією обставиною закон пов'язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Згідно з положеннями статті 57 МК визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1)основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 МК за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

При цьому Митниця обґрунтувала та довела неможливість послідовного застосування попередніх методів визначення митної вартості та зазначила у своєму рішенні номер та дату митної декларації, яку було взято за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів.

Як встановлено судом, під час оформлення МД від 14.07.2015 №102110000/2015/023748, у відповідача виникли сумніви щодо правильності визначення коду товару.

За результатами проведеного дослідження код задекларованого товару змінено з " " на " " згідно із УКТ ЗЕД.

Проте, документи, які наведені у переліку статті 53 Митного кодексу України, на підтвердження митної вартості за кодом товару " " позивач до митного органу не подав.

Судова колегія погоджується з посиланнями відповідача на неналежність звіту про оцінку майна №04-04/07/81 від 13.07.2015, оскільки об'єктом оцінки звіту була "тканина полотняного переплетення з синтетичних поліефірних штапельних волокон (87%), штапельних волокон віскози (12%) і спандексу (1%), пофарбована в різні кольори, шириною 150 см, щільністю 370 (+/-5) г/м2", в той час як за результатами дослідження товар визначено як "тканина пофарбована з комплексних текстурованих поліефірних ниток (100%), полотняного переплетення, без покриття та просочення", а тому перевірити достовірність цінової інформації у цьому висновку не має можливості.

Що стосується доводів позивача про неотримання від митного органу жодної письмової вимоги щодо надання додаткових документів на адресу декларанта, то колегія суддів звертає на наступне.

Як вбачається із постанови ВАСУ від 28 липня 2016 року, підставою для скасування рішень попередніх судів стало недослідження судами твердження позивача про те, що жодної письмової вимоги щодо надання додаткових документів на адресу декларанта не надходило.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, митним органом було 14.08.2015 року направлено електронною поштою повідомлення позивачу, що у відповідності до вимог с.5 ст.55, частини 4 ст. 57 МК України проведена консультація між митним органом та декларантом з метою визначення основи митної вартості та обміну інформацією на ідентичні, подібні (аналогічні) товари.

Позивачем надано електронною поштою відповідь про те, що інформація відсутня. Після чого відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості від 14.08.2015 року та картка відмови.

Крім того, судова колегія зазначає, що після 14.07.2015 року позивачем подана митна декларація, проте, оскільки у митного органу були претензії стосовно коду, з позивачем проведено відповідну консультацію шляхом електронного листування щодо можливості застосування іншого методу. Підтвердивши проведення консультації, позивач електронною поштою на адресу митного органу направив лист про відсутність інших документів.

14.07.2015 року декларантом було подано декларацію під гарантійні зобов'язання.

Відповідно до ч.5 ст.55 Митного кодексу України декларант може провести консультації з митним органом з метою обгрунтованого вибору методу визначення митної вартсоті на підставі інформації, яка наявна в митному органі.

Застосування другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями ст. 59, 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган і декларант можуть здійснювати обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Отже, у такому випадку, консультації проводяться після того, як будуть розглянуті подані до митного оформлення документи і до прийняття рішення про коригування заявленої митної вартості, на стадії проведення консультації додаткові документі не витребовуються, а пропонується декларанту надати цінову інформацію для вирішення питання сожливості застосування другорядних методів визначенян митної вартості.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що подані позивачем до митного оформлення документи не містять усіх складових митної вартості, зокрема:

- звіт про оцінку майна від 13.07.2015 року не містить інформації ціноутворення ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, а також інформації щодо використання джерел інтернет ресурсів, вартісних показників первиних матеріалів;

- об'єктом оцінки звіту є одна тканина, тоді як за результатами дослідження товар визначено по-іншому;

- надана калькуляція собівартості на тканини від 15.06.2015 року дійсна з 03.03.2015 року по 03.05.2015 року, тоді як відвантаження товару згідно інвойсу від 25.05.2015 року здійснено 25.05.2015 року.

Оскільки позивач не надав цінової інформації щодо імпорту на митну територію України ідентичних або/чи подібних (аналогічних товарів), відповідач правомірно не зміг застосувати 2,3,4,5 методи для визначення митної вартсоті.

Як пояснив в судовому засіданні представник відповідача, зміна коду товару міняє ціну товару. Тому, відповідач самостійно скасував своє рішення від 14 липня 2015 року №102000010/2015/000109/2, яке позивачем оскаржено не було. Після зміни коду товару, 13.08.2015 року позивач подав нову декларацію, проте не надав відповідачу для митного оформлення належні документи, що підтверджували митну вартість товару з кодом " ", а тому у відповідача були підстави для визначення митної вартості товару у спосіб, передбачений статтями 57, 64 МК.

Крім того, відповідно до частини 1 статті 53 МК України одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Проте, як зазначив представник відповідача, подані позивачем документи не містили необхідних даних для визначення митної вартості товарів, зокрема: не містили реквізитів, які необхідні для ідентифікації ввезенного товару, митної декларації, на підставі якої проведена оплата. Крім того, до митної декларації не долучено банківські платіжні документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів.

Як пояснив в судовому засіданні представник позивача, до митної декларації було додано платіжний документ за попередній товар. Пояснити мету надання такого документу представник в судовому засіданні не зміг.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки позивачем до поданої митної декларації не надано документи, які б підтверджували заявлену митну вартість, відповідач правомірно прийняв оскаржуване рішення та картку відмови.

Крім того, судова колегія враховує, що позивач, користуючись своїм правом, передбаченим ч. 6 ст. 53 МКУ, самостійно надав до митного оформлення прайс-лист, копії експортних декларацій та експертний висновок, а тому митницею не витребовувалися додаткові документи.

Відповідно до ст. 159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин у адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування ухвали Київського окружного адміністративного суду від 28 січня 2016 року.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду є законною і обґрунтованою, прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для її скасування немає.

Відповідно до ст. 199, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції має право за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів,-

У Х В А Л И ЛА :

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Семенівська мануфактура» залишити без задоволення, а постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, передбачені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Троян Н.М.

Повний текст виготовлено: 12 жовтня 2016 року.

Головуючий суддя Бужак Н.П.

Судді: Троян Н.М.

Костюк Л.О.