Справа № 806/348/16
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2016-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Шимонович Р.М. Шимонович Р.М.
Суддя-доповідач:Капустинський М.М.
УХВАЛА

іменем України

"11" жовтня 2016 р. Справа № 806/348/16

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Капустинського М.М.

суддів: Бучик А.Ю.

Майора Г.І.,

за участю секретаря судового засідання Гунько Л.В.,

представників сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Житомирі апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області на постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "31" травня 2016 р. у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Граніт ЛТД" до Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області про визнання дій неправомірними та скасування податкової консультації, зобов'язання вчинити дії ,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Граніт ЛТД" (далі - ТОВ "Граніт ЛТД") звернулось до суду з позовом, у якому просили:

- визнати неправомірними дії Головного управління ДФС у Житомирській області по наданню індивідуальної податкової консультації від 08.02.2016 № 113/6/06-38-15-03-21 та скасувати податкову консультацію від 08.02.2016 № 113/6/06- 38-15-03-21;

- визначити правомірним визначення ТОВ "Граніт ЛТД" розміру коефіцієнту рентабельності гірничодобувного підприємства на рівні 0,22, визначеному Державною комісією України по запасах корисних копалин у відповідності до Порядку визначення розміру коефіцієнта рентабельності гірничодобувного підприємства (Крмпе) для застосування платниками при обчисленні податкових зобов'язань з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин у 2015 році на ділянках надр, де провадиться господарська діяльність з видобування корисних копалин, але геолого-економічна оцінка запасів корисних копалин та належне визначення Крмпе ще не виконані (лист від 02.02.2015 року №46/07 про визначення розміру коефіцієнта рентабельності гірничодобувного підприємства).

Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 31 травня 2016 року адміністративний позов задоволено частково.

Скасовано податкову консультацію Головного управління ДФС у Житомирській області від 08.02.2016 №113/6/06-38-15-03-21.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

Вирішено відшкодувати Товариству з обмеженою відповідальністю "Граніт ЛТД" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Житомирській області 1378,00 грн. сплаченого судового збору.

Не погодившись з прийнятим судовим рішенням Відповідачем у справі подано до суду апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушення норм матеріального права просили скасувати оскаржену постанову та прийняти нову про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

Вислухавши пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з огляду на таке.

Так встановлено, що 08.01.2016 року ТОВ "Граніт ЛТД" звернулось до Головного управління ДФС у Житомирській області з проханням надати письмову консультацію чи вправі Товариство, як прибутково працююче підприємство, при обчисленні податкових зобов'язань у 2015 році на ділянці надр, де проводиться господарська діяльність з видобування корисних копалин, застосовувати усереднений тимчасовий коефіцієнт рентабельності - 0,22, згідно листа ДФС від 05.02.2015 року №3802/7/99-99-15-04-01-17 та листа ДКЗ від 02.02.2015 року №46/07, так як в поточних економічних умовах геолого-економічна оцінка запасів корисних копалин з належним визначенням Крмпе ще не виконана.

08.02.2016 року Головне управління ДФС у Житомирській області надано платнику податкову консультацію №113/6/06-38-15-03-21 (а.с.13-15).

Не погодившись із висновками контролюючого органу, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Суд першої інстанції частково задовольняючи позовні вимоги виходить з наступного.

Згідно підпункту 14.1.172 пункту 14.1. статті 14 Податкового кодексу України, податкова консультація - допомога контролюючого органу конкретному платнику податків стосовно практичного використання конкретної норми закону або нормативно-правового акта з питань адміністрування нарахування та сплати податків чи зборів, контроль за справлянням яких покладено на такий контролюючий орган.

Відповідно до пунктів 52.1 - 52.5 статті 52 Податкового кодексу України, за зверненням платників податків контролюючі органи надають їм безоплатно консультації з питань практичного використання окремих норм податкового законодавства протягом 30 календарних днів, що настають за днем отримання такого звернення даним контролюючим органом.

Податкова консультація має індивідуальний характер і може використовуватися виключно платником податків, якому надано таку консультацію.

За вибором платника податків консультація надається в усній, письмовій або електронній формі. Консультація, надана в письмовій або електронній формі, обов'язково повинна містити опис питань, що порушуються платником податків, з урахуванням фактичних обставин, вказаних у зверненні платника податків, обґрунтування застосування норм законодавства та висновок з питань практичного використання окремих норм податкового законодавства.

За змістом пункту 53.3 статті 53 Податкового кодексу України, платник податків може оскаржити до суду наказ про затвердження узагальнюючої податкової консультації або надану йому індивідуальну податкову консультацію як правовий акт індивідуальної дії, викладені в письмовій або електронній формі, які, на думку такого платника податків, суперечать нормам або змісту відповідного податку чи збору.

Скасування судом наказу про затвердження узагальнюючої податкової консультації або індивідуальної податкової консультації є підставою для надання нової податкової консультації з урахуванням висновків суду.

Відповідно до висновків Головного управління ДФС України у спірній індивідуальній податковій консультації, ТОВ "Граніт ЛТД" в 2015 році необхідно визначати податкові зобов'язання з рентної плати за користування надрами із застосуванням коефіцієнта рентабельності, що дорівнює трикратному розміру облікової ставки Національного банку України. Трикратний розмір ставки Національного банку України становить за 1 квартал - 0,6171, за 2 квартал - 0,90, за 3 квартал - 0,8571, за 4 квартал - 0,66.

З зазначеним висновком контролюючого органу суд першої інстанції не погодився, виходячи з такого.

Так, пунктом 252.6 статті 252 Податкового кодексу України встановлено, що базою оподаткування рентною платою за користування надрами для видобування корисних копалин є вартість обсягів видобутих у податковому (звітному) періоді корисних копалин (мінеральної сировини), яка окремо обчислюється для кожного виду корисної копалини (мінеральної сировини) для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничого підприємства).

Згідно пункту 252.16 статті 252 Податкового кодексу України, розрахункова вартість одиниці відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства - видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) (Цр) обчислюється за такою формулою: Цр = Вмп + (Вмп х Крмпе)/Vмп:

де Вмп - витрати, обчислені згідно з пунктами 252.11 - 252.15 цієї статті (у гривнях);

Крмпе - коефіцієнт рентабельності гірничого підприємства, обчислений у матеріалах геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин ділянки надр, затверджених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр (десятковий дріб). Гірничі підприємства, що порушили строк регулярної повторної геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин ділянки надр, обчислюють податкові зобов'язання із застосуванням коефіцієнта рентабельності, що дорівнює трикратному розміру облікової ставки Національного банку України;

Vмп - обсяг (кількість) товарної продукції гірничого підприємства - видобутих корисних копалин (мінеральної сировини), що видобута за податковий (звітний) період.

Із наведеного слідує, що коефіцієнт рентабельності гірничого підприємства є одним із елементів при обчисленні розрахункової вартості одиниці відповідного виду товарної продукції гірничого підприємства.

При цьому, застосування трикратного розміру облікової ставки Національного банку України можливе лише у разі порушення гірничим підприємством строку регулярної повторної геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин ділянки надр.

Так, частиною четвертою статті 45 Кодексу України про надра встановлено, що запаси корисних копалин розвіданих родовищ, а також запаси корисних копалин, додатково розвіданих у процесі розробки родовищ, підлягають експертизі та оцінюються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Встановлено, що Держгеонадрами надано ТОВ "Граніт ЛТД" спеціальний дозвіл на користування надрами №1322 від 10.04.1998, терміном дії до 21.01.2034, з метою видобування незміненого габро-лабрадориту, придатного для виробництва блоків та облицювальних виробів з них, відходи від виготовлення облицювальних виробів придатні для виробництва щебеню будівельного і каменю бутового Букинського родовища, ділянка "Південна", розташованого в 0,6 км. на захід від с. Буки, площею 10,6 га (а.с.86-87).

Указане родовище розвідане на протязі 1971-1973 років трестом "Київ геологія" на замовлення тресту "Промбудматеріали" Київського заводу "Граніт", що підтверджується протоколом №3533 від 15.11.1973 (а.с.71-80). Коефіцієнт рентабельності гірничого підприємства вказаним протоколом не визначений.

Також встановлено, що первинна державна експертиза та оцінка запасів родовищ корисних копалин Букинського родовища не проведена.

Так, пунктом 6 Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 N 865 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 04.10.2000 N 1512), державній експертизі та оцінці підлягають запаси корисних копалин усіх розвіданих родовищ, у тому числі техногенних, а також запаси корисних копалин, що додатково розвідані в процесі розроблення родовищ, та запаси, що залишаються в надрах у разі ліквідації гірничодобувного підприємства.

За змістом пункту 26 Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 N 865 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 04.10.2000 N 1512), ДКЗ систематично проводить аналіз державного балансу запасів корисних копалин і дає рекомендації для користувачів надр щодо подання на повторну або первинну державну експертизу матеріалів геолого-економічної оцінки відповідних родовищ корисних копалин.

Отже, вирішення питання щодо проведення первинної державної експертизи матеріалів геолого-економічної оцінки відповідних родовищ корисних копалин покладено на Державну комісію України по запасах корисних копалин.

Відповідно до пункту 2 Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 05.05.1997 року №432, коефіцієнт рентабельності продукції гірничодобувного підприємства (промислу) - величина, що є співвідношенням фінансового результату операційної діяльності до виробничої собівартості продукції з урахуванням адміністративних витрат і витрат на збут.

За змістом пункту 27 Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 05.05.1997 року №432, за результатами проведених робіт з дорозвідки і експлуатаційної розвідки родовищ (ділянок) корисних копалин, які розробляються, здійснюється переведення попередньо розвіданих запасів у розвідані, підрахунок і облік додатково виявлених запасів. Умовно балансові та позабалансові запаси, що залучаються до розробки, переводяться до балансових. Розкриті, підготовлені і готові до видобутку, а також наявні в охоронних ціликах гірничо-капітальних і гірничо-підготовчих виробок запаси корисних копалин підраховуються і обліковуються окремо згідно з їх промисловим значенням, ступенем геологічного та техніко-економічного вивчення.

У листі від 02.02.2015 року №46/07 Державна комісія України по запасах корисних копалин роз'яснила, що запаси корисних копалин, що рентабельно розробляються на ділянках надр, де геолого-економічна оцінка ще не виконана, належить розглядати як балансові видобувні запаси. Ознакою балансових видобувних запасів корисних копалин, визначеною абзацом 6-м пункту 3-го цієї Класифікації, є рентабельність виробничої діяльності гірничодобувного підприємства з їхньої розробки, яка перевищує ставку рефінансування НБУ.

Так як до блоків балансових видобувних запасів під час їхнього підрахунку включаються запаси, рентабельність розробки яких дорівнює або перевищує ставку рефінансування НБУ, усереднена рентабельність розробки балансових запасів усієї ліцензійної ділянки завжди перевищує цей показник і, відповідно, коефіцієнт рентабельності підприємства, як усереднений показник, що встановлюється на значний проміжок часу, перевищує ставку рефінансування НБУ. Для прибутково працюючого підприємства, накопичений дисконтований грошовий потік від виробничої діяльності якого є позитивним, усереднена рентабельність розробки запасів усієї ліцензійної ділянки має перевищувати ставку рефінансування НБУ в 1,65 і більше разів.

У 2014 р. Державна комісія України по запасах корисних копалин здійснила оцінку усередненої величини коефіцієнта рентабельності гірничодобувних підприємств за матеріалами державних експертиз геолого-економічних оцінок запасів корисних копалин ділянок надр, виконаних згідно з чинною на той час обліковою ставкою Національного банку України - 9,5%. Згідно з геолого-економічними оцінками запасів корисних копалин усереднений коефіцієнт рентабельності для всіх гірничодобувних підприємств, за виключенням нафтогазових, визначено рівним 0,15. Усереднений коефіцієнт рентабельності для нафтогазових підприємств визначено рівним 1,65. На поточний час облікова ставка НБУ складає 14%, і відповідні їй прогнозні усереднені коефіцієнти рентабельності гірничодобувних підприємств пропорційно мають дорівнювати, відповідно: для всіх гірничодобувних підприємств, за виключенням нафтогазових, - 0,22, а для нафтогазових підприємств - 2,42. Наведені величини тимчасових коефіцієнтів рентабельності гірничодобувного підприємства, прибутково працюючого в поточних економічних умовах, що визначаються обліковою ставкою НБУ, рівною 14 %, рекомендуються ДКЗ для застосування платниками при обчисленні податкових зобов'язань у 2015 році на ділянках надр, де провадиться господарська діяльність з видобування корисних копалин, але геолого-економічна оцінка запасів корисних копалин та належне визначення Крмпе ще не виконані (а.с. 20).

Указаний лист був доведений ДФС України до відома та використання у роботі, у тому числі, для Головних управлінь ДФС в областях, листом від 05.02.2015 року №3802/7/99-99-15-04-01-17 (а.с. 21).

З зазначених підстав, доводи Головного управління ДФС у Житомирській області, що протокол №3533 від 15.11.1973 по своїй суті є геолого-економічною оцінкою Букинського родовища, є помилковими так як суперечать приписам пункту 9 Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 року №865, відповідно до якого, матеріали геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин повинні містити:

характеристику геологічної будови покладів корисних копалин, їх технологічних властивостей, гірничо-геологічних, гідрогеологічних та інших умов залягання в обсязі, достатньому для прийняття обґрунтованих проектних рішень щодо способу й системи видобутку та схеми комплексної переробки корисних копалин і визначення граничних показників (параметрів) кондицій;

техніко-економічне обґрунтування кондицій для підрахунку запасів корисних копалин, що забезпечують найповніше, економічно раціональне й комплексне вилучення з надр запасів основних та тих, що спільно залягають, корисних копалин, а також корисних компонентів шляхом використання сучасних промислових технологій видобутку й переробки мінеральної сировини з дотриманням вимог щодо охорони надр та навколишнього природного середовища;

характеристику методики й результатів випробовування і підрахунку запасів корисних копалин;

прогнозну економічну оцінку сумарного ефекту від експлуатації родовища за одним або кількома варіантами показників (параметрів) кондицій з визначенням прогнозних результатів підприємницької діяльності гірничопереробного комплексу в обсязі, достатньому для прийняття рішення про інвестування подальших робіт;

документи, що засвідчують право на користування надрами.

Протокол №3533 від 15.11.1973 року по своїй суті містить загальну характеристику Букинського родовища, та не є геолого-економічною оцінкою.

З огляду на встановлені обставини, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції який правомірно вважав помилковим висновок контролюючого органу про те, що у 2015 році ТОВ "Граніт ЛТД" необхідно визначати податкові зобов'язання з рентної плати за користування надрами із застосуванням коефіцієнта рентабельності, що дорівнює трикратному розміру облікової ставки Національного банку України.

Так як геолого-економічна оцінка запасів корисних копалин Букинського родовища та належне визначення Крмпе ще не були виконані то суд дійшов вірного висновку, що ТОВ "Граніт ЛТД" при визначенні податкового зобов'язання з рентної плати за користування надрами у 2015 році правомірно застосовувало усереднений коефіцієнт рентабельності гірничодобувних підприємств - 0,22.

За таких обставин, надана відповідачем податкова консультація, у зв"язку з її протиправністю, в силу вимог пункту 53.3 статті 53 Податкового кодексу України правомірно скасована.

Також, колегія суддів погоджується і з рішенням суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовної вимоги щодо визнання протиправними дій по наданню податкової консультації. Суд вірно виходив з того, що вчинення дій суб'єктом владних повноважень є способом реалізації наданих йому повноважень. Самі по собі дії не тягнуть за собою будь-яких правових наслідків для особи. Правові наслідки для позивача несуть акти індивідуальної дії - у даному випадку спірна податкова консультація. Саме вона має вплив на його права та інтереси. Так як відповідачем дотримано порядок надання податкової консультації тому суд правомірно відмовив у задоволенні позову у цій частині.

Щодо вимоги позову в частині визначити правомірним визначення ТОВ "Граніт ЛТД" розміру коефіцієнту рентабельності гірничодобувного підприємства на рівні 0,22, визначеному Державною комісією України по запасах корисних копалин у відповідності до Порядку визначення розміру коефіцієнта рентабельності гірничодобувного підприємства (Крмпе) для застосування платниками при обчисленні податкових зобов'язань з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин у 2015 році на ділянках надр, де провадиться господарська діяльність з видобування корисних копалин, але геолого-економічна оцінка запасів корисних копалин та належне визначення Крмпе ще не виконані (лист від 02.02.2015 №46/07 про визначення розміру коефіцієнта рентабельності гірничодобувного підприємства), то оскільки указана вимога не узгоджуються із повноваженнями адміністративного суду, визначеними у статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України то суд правомірно і в цій частині визначився - відмовив в її задоволенні.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, прийнятому судом першої інстанції рішенню, колегія суддів вважає, що суд дійшов вірного висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області залишити без задоволення, постанову Житомирського окружного адміністративного суду від "31" травня 2016 р. без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання її в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя М.М. Капустинський

судді: А.Ю.Бучик

Г.І. Майор

Повний текст cудового рішення виготовлено "17" жовтня 2016 р.

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу/позивачам: Товариство з обмеженою відповідальністю "Граніт ЛТД" вул.Радянська, 6 А,м.Малин,Житомирська область,11603

3- відповідачу/відповідачам: Головне управління Державної фіскальної служби у Житомирській області вул.Юрка Тютюнника, 7,м.Житомир,10003

4- представнику позивача Савченко С.І. - ,