Справа № 826/16710/15
Суддя: Горяйнов А.М.
Дата ухвалення: 2016-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2016 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Горяйнова А.М.,

суддів - Желтобрюх І.Л. та Мамчура Я.С.,

за участю секретаря - Казюк Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «РИНТЕХ» на постанову окружного адміністративного суду м. Києва від 10 серпня 2016 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «РИНТЕХ» до Державної служби інтелектуальної власності України, за участю третьої особи - Державного підприємства «Український інститут інтелектуальної власності» (Укрпатент), про визнання протиправним і скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2015 року ТОВ «РИНТЕХ» звернулося до суду з позовом, у якому просило визнати протиправними та скасувати рішення Державної служби інтелектуальної власності України про відмову в реєстрації знака для товарів і послуг «UKROP» за заявкою № m 2014 11709 від 18 серпня 2014 року.

Постановою окружного адміністративного суду м. Києва від 14 жовтня 2015 року у задоволенні вказаного адміністративного позову було відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати оскаржувану постанову та прийняти нове рішення про задоволення позову. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції порушив норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема апелянт вказує на те, що роль Державної служби інтелектуальної власності України у прийнятті рішення про реєстрацію знака для товарів і послуг не є суто технічною. Також позивач зазначив, що встановлення прояву недобросовісного наміру досягнення переваг у конкуренції належить до повноважень Антимонопольного комітету України, а провокування міжнаціональної ворожнечі є кримінальним злочином, провадження щодо якого здійснюється лише судом.

Під час судового засідання представник позивача підтримав свою апеляційну скаргу та просив суд її задовольнити з підстав, викладених в ній.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти апеляційної скарги та просив суд відмовити у її задоволенні посилаючись на те, що суд першої інстанції прийняв законне і обґрунтоване рішення, а підстави для його зміни чи скасування - відсутні.

Третя особа, будучи належним чином повідомлена про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, явку свого представника в судове засідання не забезпечила. Про причини своєї неявки суд не повідомила. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь представника третьої особи в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників позивача та відповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та заперечення на неї, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ТОВ «РИНТЕХ» залишити без задоволення, а постанову окружного адміністративного суду м. Києва від 10 серпня 2016 року - без змін виходячи із наступного.

Згідно ст. 159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин у адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд встановив, що ТОВ «РИНТЕХ» 18 серпня 2014 року звернулося до Державної служби інтелектуальної власності України із заявкою про реєстрацію знака для товарів і послуг «UKROP», яка була зареєстрована за номером m 2014 11709.

ДП «Український інститут інтелектуальної власності» (Укрпатент) склало висновок про невідповідність позначення умовам надання правової охорони за результатами кваліфікаційної експертизи.

Державна служба інтелектуальної власності України 28 липня 2015 року затвердила вказаний висновок.

Не погоджуючись із вказаним рішенням Державної служби інтелектуальної власності України, ТОВ «РИНТЕХ» звернулося до суду з даним позовом.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог ТОВ «РИНТЕХ» суд першої інстанції виходив з того, що у реєстрації знака для товарів і послуг «UKROP» було відмовлено з підстав, передбачених законом.

Колегія суддів погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Відносини, що виникають у зв'язку з набуттям і здійсненням права власності на знаки для товарів і послуг в Україні регулюються Законом України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг».

Згідно зі ст. 1 вказаного Закону знак - позначення, за яким товари і послуги одних осіб відрізняються від товарів і послуг інших осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» правова охорона надається знаку, який не суперечить публічному порядку, принципам гуманності і моралі, вимогам Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» та на який не поширюються підстави для відмови в наданні правової охорони, встановлені цим Законом.

Право власності на знак, згідно з ч. 3 ст. 5 вказаного Закону, засвідчується свідоцтвом.

У відповідності до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» особа, яка бажає одержати свідоцтво, подає до Установи заявку. Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 10 зазначеного Закону передбачено здійснення експертизи заявки. Експертиза заявки має статус науково-технічної експертизи, складається з формальної експертизи та кваліфікаційної експертизи (експертизи по суті) і проводиться закладом експертизи відповідно до цього Закону та правил, встановлених на його основі центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері інтелектуальної власності.

Кінцеві результати експертизи заявки, що не вважається відкликаною або не відкликана, відображаються в обґрунтованому висновку експертизи за заявкою, що набирає чинності після затвердження його Установою. На підставі такого висновку Установа приймає рішення про реєстрацію знака для всіх зазначених у заявці товарів і послуг або про відмову в реєстрації знака для всіх зазначених у заявці товарів і послуг, або про реєстрацію знака щодо частини зазначених у заявці товарів і послуг та відмову в реєстрації знака для іншої частини зазначених у заявці товарів і послуг. Рішення Установи надсилається заявнику.

Суд встановив, що за результатами розгляду заявки ТОВ «РИНТЕХ» № m 2014 11709 від 18 серпня 2014 року ДП «Український інститут інтелектуальної власності» (Укрпатент) склало висновок про невідповідність позначення умовам надання правової охорони за результатами кваліфікаційної експертизи від 28 липня 2015 року № 23526/3.

У вказаному висновку зазначено наступне: «Позначення «UKROP» є викладеним літерами латинського алфавіту неологізмом «УКРОП», яке набуло особливого суспільного значення, використовується як в позитивному, так і в негативному звучанні широкими верствами населення нашої країни та за кордоном з соціально-політичних причин.

Реєстрація зазначеного позначення як знака для товарів і послуг:

1) може бути сприйнята як прояв недобросовісного наміру досягнення переваг у конкуренції через використання позначення, яке набуло певної репутації на державному рівні.

«Укроп» - одне з прізвиськ українських силовиків зони АТО на сході України. Вперше цей російськомовний неологізм був застосований Стрєлковим-Ґіркіним як шифр-код під час радіоперемовин з представниками терористичних ДНР та ЛНР. В оригіналі мав негативний зміст. За іронією долі це слово, але з іншим, позитивним сенсовим навантаженням, набуло широкої популярності та поширення на державному рівні - поява однойменних політичних блоків, організацій, сайтів, шевронів тощо.

Створений в середовищі сепаратистів і російських окупантів образливий неологізм «укроп» припав до душі й нашим краянам по цей бік фронту. Навперейми «укропами» називають себе й інформаційні агенції, і депутатські об'єднання в парламенті, й арт-фестивалі, й окремі журналісти, а співочий гурт «Гайдамаки» записав кліп на пісню «Укроп», рефреном у якій звучать слова: «Ми всі - укропи». В усіх цих випадках слово «укроп» розшифровують як «український опір» або «українська опозиція».

«Укроп» - слово, яке набуло значення символу спротиву загрозам, які виникають для України в основних сферах: військовій, економічній, енергетичній, а також в сфері інформаційної безпеки в умовах агресії проти України і не може бути зареєстроване на ім'я однієї особи.

2) може провокувати міжнаціональну ворожнечу шляхом приниження та образи нації та особистості за національною ознакою (прояв шовінізму).

Слово «укроп», употребляемое в отношении людей украинской национальности стали употреблять люди (преимущественно, россияне), которые по каким-то причинам не испытывают особой симпатии к украинцам. Прозвище «укроп», как правило, употребляют для того, чтобы показать свое презрение, свое уничижительное отношение к некоторым представителям украинского народа.

Таким чином, послуги, що мають надаватись з використанням заявленого позначення можуть зачіпати інтереси громадськості, ображати патріотичні почуття, та викликати негативну реакцію в суспільстві».

Державна служба інтелектуальної власності України 28 липня 2015 року затвердила вказаний висновок.

Згідно висновку від 28 липня 2015 року № 23526/3, невідповідність позначення умовам надання правової охорони була встановлена на підставі ч. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», яка передбачає, що правова охорона надається знаку, який не суперечить публічному порядку, принципам гуманності і моралі.

Як вірно встановив суд першої інстанції, чинне законодавство не містить поняття публічного порядку. Деякі з ознак, які становить порушення публічного порядку, наведені у п. 4.3.1 Правил складання, подання та розгляду заявки на видачу свідоцтва України на знак для товарів і послуг, що затверджені наказом Державного патентного відомства України від 28 липня 1995 року № 116 (далі - Правила).

У відповідності до п. 4.3.1 Правил під час перевірки позначення, заявленого на реєстрацію як знак, щодо наявності підстав для відмови у наданні правової охорони, відповідно до п. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», встановлюється: чи не належить заявлений знак до позначень порнографічного характеру, чи не містить антидержавних, расистських лозунгів, емблем та найменувань екстремістських організацій, нецензурних слів та виразів тощо.

Суд першої інстанції дійшов до вірного висновку про те, що наведений у п. 4.3.1 Правил перелік підстав для віднесення знаку до таких, що суперечить публічному порядку, принципам гуманності і моралі не є вичерпним.

Також суд першої інстанції врахував положення ст. 6 «quinquies» (В)(3) Паризької конвенції про охорону промислової власності від 20 березня 1883 року, які передбачають, що товарні знаки, які підпадають під дію цієї статті, можуть бути відхилені при реєстрації чи визнанні недійсними лише в таких випадках: якщо знаки суперечать моралі чи громадському порядку та, особливо, якщо вони можуть ввести в оману громадськість. Мається на увазі, що знак не може розглядатися як такий, що суперечить громадському порядку, з тієї єдиної причини, що він не відповідає якому-небудь положенню законодавства про знаки, за винятком випадку, коли саме це положення стосується громадського порядку.

ТОВ «РИНТЕХ» у апеляційній скарзі вказує на те, що суд першої інстанції не врахував, що поняття публічного порядку на законодавчому рівні визначене у постанові Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року № 12. Разом з тим, постанова Пленуму Верховного Суду України не є нормативно-правовим актом. Крім того, наведене у постанові Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року № 12 «Про практику розгляду судами клопотань про визнання й виконання рішень іноземних судів та арбітражів і про скасування рішень, постановлених у порядку міжнародного комерційного арбітражу на території України» поняття застосовується у випадках, коли необхідно перевірити вплив рішень іноземних судів та арбітражів на публічний порядок. Про це прямо зазначено у п. 12 вказаної постанови.

Перевіряючи обґрунтованість висновку про невідповідність позначення «UKROP» умовам надання правової охорони за вказаних обставин, колегія суддів виходить з того, що встановлення відповідності позначення публічному порядку є оціночною, а не чітко визначеною у нормативно-правових актах процедурою.

У висновку від 28 липня 2015 року № 23526/3, який був затверджений відповідачем, експерт ДП «Український інститут інтелектуальної власності» (Укрпатент) виклав обставини, які були враховані при прийнятті рішення про невідповідність позначення умовам надання правової охорони та навів обґрунтування зроблених висновків.

Натомість, доводи ТОВ «РИНТЕХ», викладені у адміністративному позові та апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованість вказаного висновку.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач зазначив, що вказаний висновок містить дві взаємовиключні підстави для встановлення невідповідність позначення умовам надання правової охорони, вказуючи, що знак несе одночасно і позитивно, і негативно забарвлену оцінку.

Суд встановив, що експерт дійсно дійшов до такого висновку. Також експерт здійснив аналіз впливу як позитивного, так і негативного сприйняття позначення «UKROP». Так, у висновку 28 липня 2015 року № 23526/3 зазначено, що «Укроп» - слово, яке набуло значення символу спротиву загрозам, які виникають для України в основних сферах: військовій, економічній, енергетичній, а також в сфері інформаційної безпеки в умовах агресії проти України і не може бути зареєстроване на ім'я однієї особи. Також у вказаному висновку зазначено, що послуги, які мають надаватись з використанням заявленого позначення можуть зачіпати інтереси громадськості, ображати патріотичні почуття, та викликати негативну реакцію в суспільстві.

Колегія суддів вважає, що за вказаних обставин наявність у висновку від 28 липня 2015 року № 23526/3 протилежних оцінок позначення «UKROP», не свідчить про його необґрунтованість. Також колегія суддів ураховує, що ТОВ «РИНТЕХ» не заперечував, що знак «UKROP» несе одночасно і позитивно, і негативно забарвлену оцінку.

Як на підставу для задоволення своїх вимог позивач посилався на те, що Державна служба інтелектуальної власності України не наділена повноваженнями здійснювати дозвільну діяльність у сфері захисту добросовісної конкуренції та діяльність у сфері виявлення, запобігання та розслідування злочинів. Однак, відмову у реєстрації знаку була обґрунтована тим, що заявлений знак для товарів і послуг може бути сприйнятий як прояв недобросовісного наміру досягнення переваг у конкуренції через використання позначення, яке набуло певної репутації на державному рівні, а також може провокувати міжнаціональну ворожнечу шляхом приниження та образи нації та особистості за національною ознакою (прояв шовінізму), що є кримінальним злочинам.

Підставою для відмови в реєстрації знака для товарів і послуг стала ч. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», а саме - висновок про те, що знак суперечить публічному порядку.

Державна служба інтелектуальної власності України, відповідно до ч. 3 ст. 10 зазначеного Закону, затверджує висновок експертизи за заявкою, у якому зазначається, у тому числі, чи не суперечить позначення публічному порядку.

При розгляді заявки ТОВ «РИНТЕХ» був встановлений можливий прояв, а не факт, недобросовісного наміру досягти переваг у конкуренції та провокування міжнаціональної ворожнечі. Вказані обставини були встановлені та оцінені відповідачем і третьою особою як одні з елементів публічного порядку. За таких обставин колегія суддів вважає необґрунтованими посилання позивача на те, що Державна служба інтелектуальної власності України перебрала на себе повноваження інших органів.

Також позивач вказує на те, що першої інстанції необґрунтовано дійшов до висновку про те, що рішення відповідача не підлягає оскарженню до суду.

Разом з тим, зазначений висновок у постанові суду від 10 серпня 2016 року - відсутній. Натомість, у вказаному рішенні зазначено, що висновок експертизи ДП «Український інститут інтелектуальної власності» (Укрпатент) є обов'язковим для урахування Державною службою інтелектуальної власності України при прийнятті рішення. У зв'язку з цим суд першої інстанції, перевіряючи обґрунтованість рішення відповідача, здійснив аналіз також і висновку, підготовленого третьою особою.

Таким чином, доводи апеляційної скарги ТОВ «РИНТЕХ» не спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в постанові від 10 серпня 2016 року, та не можуть бути підставами для її скасування.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, надав належну оцінку дослідженим доказам та прийняв законне і обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права. У зв'язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ТОВ «РИНТЕХ» залишити без задоволення, а постанову окружного адміністративного суду м. Києва від 10 серпня 2016 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

У задоволенні апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «РИНТЕХ» - відмовити.

Постанову окружного адміністративного суду м. Києва від 10 серпня 2016 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня її складання в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя А.М. Горяйнов

Судді І.Л. Желтобрюх

Я.С. Мамчур

Ухвала складена у повному обсязі 11 жовтня 2016 року.

Головуючий суддя Горяйнов А.М.

Судді: Мамчур Я.С

Желтобрюх І.Л.