Справа № 826/8918/16
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2016-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/8918/16 Головуючий у 1-й інстанції: Кобилянський К.М. Суддя-доповідач: Губська О.А.
У Х В А Л А

Іменем України

06 жовтня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Губської О.А.

суддів: Парінова А.Б., Беспалова О.О.

за участю: секретаря судового засідання Сергієнко Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву" на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 липня 2016 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Публічного акціонерного товариства "Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву" про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства "Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву" (), щодо застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень товариства, розташованого за адресою за адресою: бул. Лесі Українки, 26 у Печерському районі міста Києва, шляхом відключення джерел електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщень товариства.

Обґрунтовуючи вимоги, позивач зазначив, що відповідач експлуатує об'єкти із недотриманням вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, а тому наявні підстави для вжиття заходів реагування.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 липня 2016 року позов задоволено частково. Застосовано до Публічного акціонерного товариства "Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву" () заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень товариства, розташованого за адресою за адресою: бул. Лесі Українки, 26 у Печерському районі міста Києва, шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити. Покладено на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві обов'язок щодо забезпечення виконання даної постанови. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Відповідачем подано апеляційну скаргу на вказане судове рішення, у якій скаржник просить зазначену постанову скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні вимог позивача повністю.

Позивач у своїх письмових запереченнях на апеляційну скаргу просить залишити її без задоволення, а постанову суду першої інстанції залишити без змін.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися. Про причини своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 Кодексу адміністративного судочинства України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін у відкритому судовому засіданні без здійснення фіксування технічними засобами у відповідності до ч. 1 ст. 41 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції виходить із таких фактичних обставин.

Судом першої інстанції з наявних у справі матеріалів установлено, що на виконання наказу Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві від 19.04.2016 №157 та повідомлення про проведення планової перевірки від 22.04.2016 №20/956, на підставі посвідчень від 11.05.2016 №503 позивачем, у присутності майстра ПАТ "Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву" ОСОБА_3, було проведено перевірку ПАТ "Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву" (), за адресою: бул. Лесі Українки, 26 у Печерському районі міста Києва.

За результатами проведення зазначеного заходу складено акт перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб від 27.05.2016 №378, у якому зафіксовано ряд порушень відповідачем вимог правил пожежної і техногенної безпеки.

Зважаючи на зміст цих порушень контролюючий орган дійшов висновку, що експлуатація приміщень за адресою: бул. Лесі Українки, 26 у Печерському районі міста Києва здійснюється відповідачем з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, у зв'язку із чим звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи вимоги позивача, суд першої інстанції погодився із висновками контролюючого органу, що установлені під час перевірки порушення у сферах пожежної та техногенної безпеки створюють загрозу життю та здоров'ю людей, що є підставою для вжиття заходів реагування.

Перевіривши правову оцінку обставин справи, повноту їх встановлення та правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права, з урахуванням доводів апеляційної скарги та заперечень на неї, колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду дійшла висновку про таке.

Відповідно до ч.5 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Якщо законом передбачено, що обґрунтованість вжиття органом державного нагляду (контролю) заходів реагування має бути підтверджена судом, орган державного нагляду (контролю) звертається до адміністративного суду з адміністративним позовом не пізніше наступного робочого дня з дня видання (прийняття) відповідного розпорядчого документа.

Згідно з ч. 7 ст. 7 названого Закону на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до п.12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

За правилами ч. 2 ст. 68 цього кодексу у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

В силу положень ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставами для звернення контролюючого органу до адміністративного суду із позовом щодо застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи підприємств визначено: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання; проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Наведені норми свідчать на користь висновку, що повне зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць можливе за наявності встановлених законами вичерпних підстав для зупинення господарської діяльності, при цьому такі заходи реагування застосовуються на період до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи об'єктів виключно за рішенням адміністративного суду.

Колегія суддів апеляційної інстанції враховує, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Підстава для застосування заходів реагування має бути підтверджена та існувати на день винесення судового рішення відповідно до загальних приписів глави 60 КАС України.

Водночас, чинним законодавством України не закріплено вичерпного та конкретного переліку порушень, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, тому таке поняття є оціночним.

При цьому, встановлення обставин загрози життю чи здоров'ю людей залежить не лише від змісту самого порушення, а і від характеру діяльності підконтрольного суб'єкта, яка сама по собі може характеризуватися існуванням підвищеного ризику виникнення надзвичайної ситуації. Крім того, небезпеку для життя можуть становити як певні порушення самі по собі так їх сукупність.

З цього приводу, колегією суддів враховано, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.02.2012 №306 "Про затвердження критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки" ПАТ «КИЇВ ЗНДІЕП», є об'єктом з високим ступенем ризику.

Так, за результатами проведеної позивачем перевірки складено акт перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб від 27.05.2016 № 378, у якому зафіксовано 28 епізодів порушень вимог техногенної та пожежної безпеки:

1) не влаштовано протипожежні двері з класом вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності системи УкрСЕПРО в приміщеннях електрощитових відповідно п. 2.14., табл. 2 Державних будівельних норм ДБН В. 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва"; п. 2.63. Державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення";

2) не влаштовано протипожежні двері з межею вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності системи УкрСЕПРО в складських (підсобних) приміщеннях відповідно п. 2.14., табл. 2 Державних будівельних норм ДБН В. 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва"; п. 2.63. Державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення";

3) не влаштовано протипожежні двері з межею вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності системи УкрСЕПРО у вентиляційних камерах відповідно п. 2.14., табл. 2 Державних будівельних норм ДБН В. 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва"; п. 2.63. Державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення";

4) глухі грати на вікнах де перебувають люди виконати розпашними;

5) сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням;

6) двері, що відокремлюють сходову клітину від приміщень усіх поверхів, не виконані глухими (не засклені армованим склом);

7) двері сходових клітин не обладнані пристроями для самозачинення з ущільненням в притворах відповідно до п. 5.20. ДБН В. 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва";

8) не передбачено сполучення сходових кліток з вестибулем через протипожежний тамбур-шлюз 1-го типу відповідно до п. 5.44. ДБН В. 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва";

9) вхід на сходи, що ведуть до першого поверху із підвального поверху не виконаний через протипожежний тамбур-шлюз 1 -го типу з підпором повітря під час пожежі відповідно до п. 4.35. ДБН В. 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва";

10) виходи з приміщень поверхів не забезпечені замками, що легко відкриваються;

11) шляхи евакуації захаращені матеріальними цінностями;

12) евакуаційні виходи не в повному обсязі забезпечені світловими покажчиками "ВИХІД" білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення;

13) з лівого крила будівлі не передбачено евакуаційний вихід відповідно п. 5.9., 5.13. ДБН В. 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва";

14) ліфти та підйомники не обладнані автоматичним керуванням у режимі "Пожежа" та не передбачено опускання кабіни ліфта під час пожежі на нижній поверх, відчинення дверей з наступним відключенням ліфта;

15) не влаштовано ліфт вантажопідйомністю не менше 800 кг з розрахунком на роботу у режимі "Транспортування пожежних підрозділів";

16) сполучення шахт ліфтів з цокольним поверхом не виконано через протипожежний тамбур-шлюз 1-го типу з підпором повітря під час пожежі не менше 20 Па відповідно до п. 4.34. ДБН В. 1.1-7-2002 "Пожежна безпека об'єктів будівництва";

17) в електропроводках вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зон відгалужувальні та з'єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів або оснащені автономними системами пожежогасіння;

18) допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж;

19) електрощити, групові електрощитки не захищені автономними системами пожежогасіння та не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);

20) не проведено перевірку захисту будівель, споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд";

21) приміщення не обладнано системою оповіщення про пожежу та управлінням евакуацією людей відповідно п. 16. табл. Б. 1. додатку Б Державних будівельних норм ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту";

22) автоматичні пожежні сповіщувачі, приймально контрольні прилади, лінійні частини шлейфів АПС корпусів, що вичерпали гарантійний термін дії та не сертифіковані на теперішній час в Україні, не замінено на такі що відповідають чинним стандартам відповідно до п. 5.2. ДБН 2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту";

23) пошкоджені та непрацездатні автоматичні пожежні сповіщувачі не замінено на нові відповідно до п. 5.2. ДБН 2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту";

24) приміщення не дообладнані системою автоматичної пожежної сигналізації відповідно до п. 5.2. ДБН 2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту";

25) автоматична система пожежної сигналізації не виведена на пульт централізованого спостереження пожежної охорони відповідно п. 1.2. табл. А. 1. додатку А Державних будівельних норм ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту";

26) система внутрішнього протипожежного водопроводу не повинна відповідає таким вимогам: внутрішні пожежні кран-комплекти слід установлювати в доступних місцях за ДБН В.2.5-64:2012 "Внутрішній водопровід та каналізація". При цьому їх розміщення не повинно заважати евакуації людей; пожежний плоско складальний рукав необхідно утримувати сухим, складеним в "гармошку" або подвійну скатку, приєднаним до крана та ствола і не рідше одного разу на шість місяців розгортати та згортати наново; пожежні кран-комплекти повинні розміщуватись у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання. При виготовленні шаф рекомендується передбачати в них місце для зберігання двох вогнегасників. На дверцята шаф, в яких знаходяться вогнегасники, мають бути нанесені відповідні покажчики за ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, ГОТ) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности"; на дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку повинні бути вказані після літерного індексу "ПК" порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів; пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на шість місяців підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання;

27) територія об'єкта, а також будинки, споруди, приміщення мають бути забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, ГОТ) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности";

28) допускається: улаштування на шляхах евакуації пороги, виступи та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей.

До матеріалів справи позивач надав фотофіксацію виявлених порушень в ході перевірки відповідача за адресою: бул. Лесі Українки, 26 у Печерському районі міста Києва.

Вирішуючи даний спір, суд першої інстанції, з яким погоджується апеляційний суд, встановив, що більшість з виявлених в ході проведення перевірки порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки мають високий рівень небезпеки та свідчать про наявність реальної загрози життю та здоров'ю людей.

На думку апеляційного суду, наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Особлива небезпека від пожежі, що створює реальну загрозу життю та здоров'ю людей, характеризується її небезпечними чинниками. Згідно визначення ДСТУ 2272-06 "Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять" небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Наявність порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки створює реальну загрозу життю та здоров'ю людей (як персоналу об'єкту, так і засобам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі), враховуючи ту обставину, що ПАТ «КИЇВ ЗНДІЕП», є об'єктом з високим ступенем ризику.

Колегія суддів також враховує, що на момент розгляду справи судом першої інстанції, позивачем не надано належних і допустимих доказів на підтвердження обставин усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки відповідачем.

Судова колегія критично оцінює посилання апелянта на те, що деякі з виявлених порушень не відповідають положенням, чинного законодавства чи взагалі не відносяться до відповідача, оскільки приміщення експлуатується багато років.

Наразі, в акті зазначені порушення вимог правил пожежної безпеки, які стосуються експлуатації уже введених об'єктів, їх утримання, а саме: загальний стан електромережі, технологічного обладнання, порядок використання приміщень відповідно до погодженого проекту, експлуатація приміщень згідно з їх цільовим призначенням.

При цьому, суб'єкт господарювання при здійсненні своєї господарської діяльності керується чинним законодавством і приведення власної діяльності у відповідність до його вимог, є обов'язком відповідача.

Разом з тим, слід зауважити, що відповідно до частини 12 статті 1832 Кодексу адміністративного судочинства України, особа має право подати заяву про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини 1 цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Таким чином, після усунення порушень, зафіксованих у акті перевірки від 27.05.2016 № 378 ПАТ «КИЇВ ЗНДІЕП» за адресою: бул. Лесі Українки, 26 у Печерському районі міста Києва має право звернутись до суду із заявою про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду цієї справи.

Отже оскільки під час вирішення спору судами установлено, що допущені відповідачем порушення є суттєвими і подальша діяльність створює загрозу життю та здоров'ю людей, навколишньому природному середовищу, водночас, порушення зафіксовані в акті перевірки, на час розгляду справи відповідачем повністю не усунуто, колегія суддів вважає обґрунтованим застосування судом до відповідача заходів реагування шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити.

Скаржник у поданій ним апеляційній скарзі посилається на порушення позивачем процедури проведення перевірки, зокрема вказує на те, що його не було належним чином повідомлено про її проведення, а також, що перевірку проведено за відсутності уповноваженої особи відповідача.

З цього приводу колегія суддів звертає увагу, що за правилами ч. 4 ст. 5 та ч. 5 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб'єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу, а також якщо посадові особи органу державного нагляду не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

Оскільки, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем допущено посадових осіб контролюючого органу до здійснення перевірки, то посилання скаржника на недотримання процедури щодо повідомлення про перевірку, а також щодо її проведення, колегією суддів відхиляються.

Також колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із ч. 4 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом чи телефонограмою за рахунок коштів органу державного нагляду (контролю) або вручається особисто керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання під розписку.

З матеріалів справи вбачається, що повідомлення про проведення планової перевірки від 22.04.2016 № 20/956, було передане телефонограмою 22.04.2016 (а.с. 19), що відповідає вимогам ч. 4 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», при цьому, зважаючи на те, що перевірка була призначена на період з 11.05.2016 по 29.05.2016, то зазначене повідомлення було передане із дотриманням встановленого Законом строку.

За таких обставин, висновки суду першої інстанції про наявність підстав для часткового задоволення позову ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права та дотриманні норм процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, а тому підстав для скасування оскаржуваного судового рішення колегія суддів не вбачає.

Відповідно до ст. 200 КАС України - суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На думку колегії суддів, суд першої інстанції при вирішенні спору правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, водночас, відповідачем не доведено підстав для його скасування, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, Київський апеляційний адміністративний суд

У Х В А Л И В

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву" на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 липня 2016 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Публічного акціонерного товариства "Український зональний науково-дослідний і проектний інститут по цивільному будівництву" про застосування заходів реагування - залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 липня 2016 року - без змін.

Рішення набирає законної сили з моменту проголошення, а якщо його було прийнято за наслідками розгляду у письмовому провадженні, - через п'ять днів після направлення копій особам, які беруть участь у справі (ч. 5 статті 254 КАС України).

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає (ч. 10 ст. 183-2 КАС України).

Головуючий суддяО.А. Губська

СуддяА.Б. Парінов

СуддяО.О. Беспалов

Повний текст ухвали виготовлено 11 жовтня 2016 року

Головуючий суддя Губська О.А.

Судді: Беспалов О.О.

Парінов А.Б.