Справа № 705/5134/16-а
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2016-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 705/5134/16-а Головуючий у 1-й інстанції: Черниш Т.О. Суддя-доповідач: ОСОБА_1
У Х В А Л А

Іменем України

06 жовтня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Губської О.А.

суддів: Парінова А.Б., Беспалова О.О.

за участю: секретаря судового засідання Сергієнко Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Начальника Уманського ВП УНП України в Черкаській області ОСОБА_3 про зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Начальника Уманського ВП УНП України в Черкаській області ОСОБА_3 про зобов'язання вчинити певні дії.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2016 року позовну заяву визнано неподаною та повернено особі, яка її подала.

На вказане рішення суду позивач подав апеляційну скаргу.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися. Про причини своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 Кодексу адміністративного судочинства України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін у відкритому судовому засіданні без здійснення фіксування технічними засобами у відповідності до ч. 1 ст. 41 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку про таке.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач, у поданій ним заяві просив суд визнати протиправними дії Уманського ВП по розгляду заяви ОСОБА_2 про адміністративне правопорушення та зобовязати Уманський ВП розглянути заяву за ЄО-4901 від 18.05.2016 відповідно до чинного законодавства.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 3 серпня 2016 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху, мотивувавши таке рішення тим, що у порушення вимог ч. 2 ст. 106 КАС України, позивач у його позові не зазначив докази на обґрунтування своїх позовних вимог.

08.08.2016 на виконання вимог ухвали позивач подав до суду заяву, у якій послався на положення ч. 4 ст. 71 та ч. 5 ст. 11 КАС України, за правилами яких суб'єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. У разі невиконання цього обов'язку суд витребовує названі документи та матеріали. Суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, подати докази або з власної ініціативи витребувати докази, яких, на думку суду, не вистачає.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15.08.2016 позовну заяву повернено позивачеві. Приймаючи таке рішення, суд мотивував його тим, що ОСОБА_2 не усунув недоліків його позову.

Колегія суддів апеляційної інстанції вважає такий висновок місцевого суду передчасним.

Відповідно до частини першої ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

За правилами другої частини цієї статті якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Вимоги до позовної заяви встановлено ст. 106 КАС України.

Згідно з частиною 1 цієї статті у позовній заяві зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява; 2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; 4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо; 6) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Відповідно до ч.2 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

З аналізу змісту позовної заяви вбачається, що позов, поданий позивачем до суду відповідає вимогам ст. 106 КАС України та може бути прийнятий судом до провадження, оскільки не зазначення позивачем доказів на обґрунтування його вимог жодним чином не перешкоджає відкриттю провадженню в адміністративній справі.

За правилами ч. 4 ст. 111 КАС України, під час попереднього судового засідання, якщо спір не врегульовано в порядку, визначеному ч. 3 цієї статті, суд: 1) уточнює позовні вимоги та заперечення відповідача проти адміністративного позову; 2) з'ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у справі; 3) визначає факти, які необхідно встановити для вирішення спору і які з них визнаються сторонами, а які належить доказувати; 4) з'ясовує, якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення, та встановлює строки для їх надання; 5) вчиняє інші дії, необхідні для підготовки справи до судового розгляду.

Поряд з цим, відповідно до частин 4 та 5 ст. 11 КАС України суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з'ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи. Суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, подати докази або з власної ініціативи витребувати докази, яких, на думку суду, не вистачає.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції має достатньо процесуальних засобів, передбачених КАС України, для зясування позицій сторін та отримання доказів на їх обґрунтування з метою повного та всебічного зясування обставин справи з метою винесення законного і обєктивного рішення по справі.

Відповідно до ст. 6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в адміністративному суді, до підсудності якого вона віднесена цим Кодексом.

Таким чином, на думку колегії, ухвала Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2016 року суперечить вимогам процесуального права і підлягає скасуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 204 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 199 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги позивача спростовують висновки, покладені в основу рішення суду першої інстанції, прийнятого з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, а тому апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 160, 195, 199, 204, 205, 206, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Начальника Уманського ВП УНП України в Черкаській області ОСОБА_3 про зобов'язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2016 року скасувати.

Направити справу №705/5134/16-а до Уманського міськрайонного суду Черкаської області для продовження розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає, як така, що не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Головуючий суддяОСОБА_1

СуддяОСОБА_4

СуддяОСОБА_5

Повний текст ухвали виготовлено 10 жовтня 2016 року

Головуючий суддя Губська О.А.

Судді: Беспалов О.О.

ОСОБА_4