Справа № 381/2455/16-а
Суддя: Пилипенко О.Є.
Дата ухвалення: 2016-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 381/2455/16-а Головуючий у 1-й інстанції: Осаулова Н.А. Суддя-доповідач: Пилипенко О.Є.
У Х В А Л А

Іменем України

11 жовтня 2016 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Пилипенко О.Є.

суддів - Глущенко Я.Б. та Шелест С.Б.,

при секретарі - Грабовській Т.О.,

за участю:

позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача - Маковій О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту Державної будівельно-архітектурної інспекції у Київській області, третя особа: ОСОБА_4, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

У червні 2016 року позивач - ОСОБА_2, звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з адміністративним позовом до Департаменту Державної будівельно-архітектурної інспекції у Київській області, третя особа: ОСОБА_4, в якому просить скасувати постанову №А-0606/3 від 06.06.2016 про притягнення до адміністративної відповідальності за п.1.5 ст. 96 КУпАП зі стягненням штрафу в розмірі 4 250 грн., провадження по адміністративній справі закрити.

Постановою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2016 року адміністративний позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану постанову та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, порушено норми матеріального та процесуального права.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача та представника відповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення, а постанову Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2016 року - без змін, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин у адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

У відповідності до ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем були повно досліджені обставини справи, і таких доказів достатньо для вирішення справи по суті на підставі складеного протоколу про адміністративне правопорушення, пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. При винесенні постанови від 06.06.2016 відповідач діяв законно та в межах своїх повноважень.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що наведені позивачем доводи про дотримання нею вимоги ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та вимог п.3,25* ДБН 360-99** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» не заслуговують на увагу, оскільки це не впливає на кваліфікацію її дій і не є підставою для скасування законного рішення відповідача про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Колегія суддів погоджується із такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, на підставі рішення Великоснітинської сільської ради Фастівського району Київської області від 30.05.2008 №6/3.4 ОСОБА_5 було надано дозвіл на будівництво житлового будинку та переобладнання частини старого будинку в літню кухню за адресою: АДРЕСА_1. Згідно вказаного рішення громадянці ОСОБА_6 необхідно звернутися до відділу архітектури, містобудування і комунального господарства Фастівської РДА для оформлення технічної документації; попереджено ОСОБА_2, що без будівельного паспорта будь-які роботи по будівництву заборонені і вважаються самовільним будівництвом, яке тягне за собою відповідальність згідно з чинного законодавства та вирішено, що після закінчення будівництва ОСОБА_2 необхідно пред'явити забудову державній приймальній комісії району.

Відповідно до акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.05.2016, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Управління контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту ДАБІ у Київській області за адресою АДРЕСА_1 було виявлено виконання будівельних робіт без документів та проведено заміри, згідно яких встановлено, що відстань від рогу будинку до колодязя становить 2,75 м., а відстань від колодязя до окремих будівель та споруд становить менше 20 м.

Головним інспектором ДАБІ у Київській області було складено протокол 1-Л-А-2405/6 про адміністративне правопорушення від 24.05.2016 і винесено припис № С-2405/6 про усунення порушень від 24.05.2016 та припис № С-2405/7 про зупинення будівельних робіт від 24.05.2016.

06.06.2016 винесено постанову № А-0606/3 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частинами першою та п'ятою статті 96 КУпАП та накладено на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.

Зі змісту постанови убачається, що порушення полягає у тому, що «Будівельні роботи з будівництва одноповерхового з мансардним поверхом індивідуального житлового будинку гр. ОСОБА_2 виконуються без документу, що надає право на виконання будівельних робіт, тим самим порушено вимоги статті 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Також під час проведення перевірки встановлено, що гр. ОСОБА_2 за зазначеною вище адресою виконано роботи з влаштування питного колодязю з порушенням вимог п.3,25* ДБН 360-99** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме: «…відстань від питного колодязю до окремих будівель і споруд становить менше 20 м.».

Вважаючи, вказану постанову протиправною, позивач звернулася до адміністративного суду з позовом.

Обговорюючи правомірність вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Згідно із частиною третьою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з пунктом 11 Постанови Кабінету міністрів України № 553 від 23.05.2011«Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі - Постанова №553) посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом та видавати обов'язкові для виконання приписи: щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та/або зупинення підготовчих дій та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з частиною 1 статті 96 КУпАП адміністративним правопорушенням є порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд.

Частиною 5 статті 96 КУпАП визначено, що адміністративним порушенням є виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Судом встановлено, що спірну постанову винесено на підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.05.2016 та протоколу 1-Л-А-2405/6 про адміністративне правопорушення від 24.05.2016. відповідачем встановлено допущення позивачем порушення вимог будівельних норм та стандартів. Зокрема, було встановлено, що позивач виконує будівництво одноповерхового з мансардним поверхом індивідуального житлового будинку виконуються без документу, що надає право на виконання будівельних робіт, тим самим порушено вимоги статті 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Також під час проведення перевірки встановлено, що гр. ОСОБА_2 за зазначеною вище адресою виконано роботи з влаштування питного колодязю з порушенням вимог п.3.25а* ДБН 360-99** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Відповідно до статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після: направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю) - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Крім того, пунктом 3.25а* ДБН 360-99** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» визначено, що відстань від питного колодязя до окремих будівель і споруд повинна становити не менше 20 м.

Матеріали справи підтверджують встановлені інспекцією порушення допущені позивачем у сфері будівельних норм та правил.

Водночас суд апеляційної інстанції критично оцінює доводи позивача про те, що на сьогоднішній будівельні роботи не проводяться. Зокрема, під час проведеної перевірки встановлено, що на території будівництва влаштовано фундамент, виконано роботи з мурування стін, влаштування конструкції даху та елементів покриття, а також заповнено віконні та дверні прорізи зовнішніх стін. Наведене свідчить про початок будівельних робіт без відповідних дозвільних документів та спростовує в цій частині доводи апелянта

Також матеріали справи свідчать про встановлення питного колодязя з відстанню до будівлі менше 20 м, що підтверджується схемою розміщення колодязя. Зокрема, відстань від колодязя до сараю складає 14 метрів, а до будинку 2,75 метрів.

Суд апеляційної інстанції критично оцінює доводи апелянта про те, що колодязь побудований за кошти її колишнього зятя для дочки, а, відтак, вона не знала про історію його виникнення. Наведена обставина не спростовує встановлених порушень будівельних правил та норм і не може звільнити від відповідальності.

Крім того, не заслуговують на уваги доводи апелянта про те, що вона не отримувала копії акта, протоколу та постанови.

Відповідно до пункту 21 Постанови №553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно з пунктом 22 Постанови №553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі.

На зазначених документах, копії яких містяться в матеріалах справи, містяться відмітки інспектора, що позивач відмовилась від їх отримання, водночас, міститься відмітка, що про їх направлення засобами зв'язку УДППЗ «Укрпошта» із зазначенням номеру поштового відправлення для його відстеження (№465 від 25.05.2016). Також в матеріалах справи є копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №465, з якого убачається, що ОСОБА_2 отримала наведені матеріали 28.05.2016.

Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що при винесенні постанови від 06.06.2016 відповідач діяв законно та в межах своїх повноважень, оскільки ним були повно досліджені обставини справи на підставі складеного протоколу про адміністративне правопорушення, пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було вірно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права. В зв'язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення, а постанову Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2016 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Постанову Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2016 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя: О.Є. Пилипенко

Суддя: Я.Б. Глущенко

С.Б. Шелест

Дата виготовлення та підписання повного тексту рішення - 11.10.2015 року.

Головуючий суддя Пилипенко О.Є.

Судді: Шелест С.Б.

Глущенко Я.Б.