Справа № 820/3477/16
Суддя: Дюкарєва С.В.
Дата ухвалення: 2016-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 жовтня 2016 р.Справа № 820/3477/16

Суддя Харківського апеляційного адміністративного суду Дюкарєва С.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у Харківській області на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 06.09.2016р. по справі № 820/3477/16

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Промметсплав"

до Головного управління ДФС у Харківській області

про скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 06.09.2016р. задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Промметсплав" до Головного управління ДФС у Харківській області про скасування наказу.

На зазначену постанову суду Головним управлінням ДФС у Харківській області подано апеляційну скаргу.

Подана апеляційна скарга не відповідає вимогам ч. ч. 5, 6 ст.187 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: до апеляційної скарги не додано документ, що підтверджує повноваження особи, яка підписала апеляційну скаргу та документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 5 ст. 187 КАС України, апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або її представником, який додає оформлений належним чином документ про свої повноваження, якщо цей документ не подавався раніше. В апеляційній скарзі зазначається дата її подання.

Статтею 56 КАС України визначено, що сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника. Представники беруть участь в адміністративному процесі на основі договору або закону.

У відповідності з ч. 7 ст. 56 КАС України законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Згідно частини 3 ст. 58 КАС України, довіреності від імені органу, підприємства, установи, організації видаються за підписом керівника або іншої уповноваженої на те законом, положенням, статуту особи і засвідчуються печаткою цього органу, підприємства, установи, організації (за наявності).

З матеріалів справи вбачається, що апеляційна скарга підписана представником Головного управління ДФС у Харківській області за довіреністю - ОСОБА_1.

Проте додана до апеляційної скарги ксерокопія довіреності з повноваженнями ОСОБА_1 не засвідчена належним чином печаткою апелянта. Крім того, згідно поданої ксерокопії довіреності остання видана без права передоручення іншій особі і дійсна протягом року, однак, вказана довіреність не містить дати її вчинення.

Інших належним чином оформлених документів про повноваження представника ОСОБА_1 матеріали справи не містять.

Таким чином, в матеріалах справи відсутній документ, оформлений належним чином, що підтверджує повноваження ОСОБА_1 на підписання апеляційної скарги від імені Головного управління ДФС у Харківській області.

Крім того, до апеляційної скарги не надано документу про сплату судового збору у встановленому законодавством розмірі.

Відповідно до частини 6 статті 187 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору, а також копії доданих до неї письмових матеріалів відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Порядок сплати судового збору регулюється Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до підпункту 2 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір справляється в розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" встановлено, що з 1 січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати складає 1378 гривні.

Оскільки ставка судового збору за подання даного адміністративного позову становить 1378 грн., розмір судового збору за подання апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції складає 1515,80 грн.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про судовий збір" апелянт не віднесений до осіб, звільнених від сплати судового збору, а тому судовий збір повинен бути сплачений на загальних умовах.

При цьому, сплата судового збору за подання апеляційної скарги в силу положень ст. 187 КАС України є процесуальним обов'язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

В порушення вищезазначених вимог Закону, скаржником не надано документу на підтвердження сплати судового збору у вищезазначеному розмірі і доказів зарахування його до Державного бюджету.

Слід зазначити, що разом з апеляційною скаргою апелянтом подано клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, з посиланням на ст. 88 КАС України. Вказане клопотання мотивоване тим, що кошторис на 2016 рік станом на теперішній час відповідачеві не доведений, бюджетні асигнування відсутні.

Дослідивши вказану заяву, суд дійшов висновку про її необґрунтованість, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма кореспондується зі статтею 8 Закону України "Про судовий збір" згідно якої, суд може відстрочити сплату судового збору, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Виходячи з аналізу наведених вище правових норм, єдиною підставою для вчинення судом вказаних вище дій є майновий стан заявника. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Разом з цим, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є, зокрема, підставою на звільнення від сплати судового збору. Таке ж право мають і бюджетні установи.

Водночас, якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Слід зазначити, що пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", яким серед іншого скасовано встановлені раніше для Державної фінансової інспекції України та її територіальних органів пільги щодо сплати такого збору, зобов'язано Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів.

При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Крім того, особа, що утримується за рахунок бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

В свою чергу, особа, яка заявляє відповідне клопотання про звільнення від сплати або відстрочення сплати судового збору повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Разом з цим, жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували неможливість сплати судового збору на час подання апеляційної скарги та до ухвалення судового рішення у справі станом на дату звернення до суду з відповідним клопотанням, відповідачем до суду апеляційної інстанції не додано.

Натомість, судом встановлено сплату Головним управлінням ДФС у Харківській області у вересні 2016 року судового збору за подання апеляційних скарг до Харківського апеляційного адміністративного суду по іншим справам, зокрема: № 820/4093/16 у розмірі 1595,00 грн.; № 820/3549/16 у розмірі 22644,27 грн., № 820/3421/16 у розмірі 1515,80 грн., № 820/3844/16 у розмірі 77644,02 грн., що підтверджується виписками про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Оскільки заявлене відповідачем клопотання не містить вагомих доводів (підтверджених документально) неможливості сплати ним судового збору, вищевказане обумовлює відмову в задоволенні клопотання апелянта.

Згідно ч. 3 ст. 189 КАС України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 цього Кодексу, застосовуються правила статті 108 цього Кодексу.

Частиною першою статті 108 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

За таких обставин апеляційну скаргу необхідно залишити без руху і надати заявникові термін для виправлення вищезазначених недоліків.

Зазначені недоліки апеляційної скарги мають бути усунені шляхом направлення до Харківського апеляційного адміністративного суду:

- належним чином оформленого документу, що підтверджує повноваження особи, яка підписала апеляційну скаргу - ОСОБА_1;

- оригіналу квитанції про сплату судового збору на реквізити: отримувач - УДКСУ у Червонозаводському районі м. Харкова, МФО 851011, , банк : ГУ ДКСУ в Харківській області, рахунок - 1011, код класифікації доходів бюджету - 22030001, код ЄДРПОУ Харківського апеляційного адміністративного суду 34331173 у розмірі 1515,80 грн.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ч.1 ст. 108, ч. ч. 5, 6 ст.187 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Головного управління ДФС у Харківській області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Харківській області на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 06.09.2016р. по справі № 820/3477/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Промметсплав" до Головного управління ДФС у Харківській області про скасування наказу - залишити без руху.

Надати Головному управлінню ДФС у Харківській області строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом 10 днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз'яснити Головному управлінню ДФС у Харківській області, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня отримання її копії, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Суддя: (підпис) Дюкарєва С.В.