Справа № 802/1537/16-а
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2016-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

04 жовтня 2016 р. Справа № 802/1537/16-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Воробйова Інна Анатоліївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: 1-ого міського відділу у м.Вінниця Управління державної міграційної служби України у Вінницькій області

про: визнання протиправною відмову та зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до 1-ого міського відділу у м. Вінниця Управління державної міграційної служби України у Вінницькій області про визнання протиправною відмову та зобов'язання вчинити дії.

Ознайомившись з вказаною позовною заявою і доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 104 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Відповідний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви, яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 КАС України.

Норми статті 106 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Відповідно до частини третьої статті 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно положень частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою судовий збір сплачується в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік", розмір мінімальної заробітної плати становить з 01.01.2016 року 1378 грн.

При цьому, частиною третьою статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як видно із позовної заяви, позивач просить визнати протиправною відмову щодо документування новим паспортом у зв'язку із зміною прізвища та зобов'язати провести в установленому чинним законодавством порядку обмін паспорту. Тобто, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, тому й судовий збір має бути сплачений в сумі 1102, 40 грн.

Однак, всупереч зазначеному, до позовної заяви додано копію квитанції про сплату судового збору лише в сумі 552 грн. 00 коп.

А відтак, є необхідним зобов'язати позивача надати докази сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі, або докази на підтвердження того, що позивач звільнений від сплати такого.

Крім того, згідно пункту 4 частини першої статті 106 КАС України у позовній заяві зазначаються, зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Як видно із змісту позовної заяви, позивач, серед іншого просить: "зобов'язати 1-й міський відділ у м.Вінниця Управління державної міграційної служби України у Вінницькій області відділ ДРАЦС Вінницького міського управління юстиції Вінницької області провести в установленому чинним законодавством порядку обмін мого паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 виданого 08.02.1996 року на ім'я "ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уроджена в с.Слобода Шаргородська, Шаргородського району Вінницької області" в зв'язку із зміною мною прізвища з "ОСОБА_1" на "ОСОБА_1" згідно актового запису про реєстрацію шлюбу №221 від 02.02.1994 року, вчиненого у Вінницькому міськвідділі ЗАГС."

Окремо звертаю увагу, що ставлячи вищевказану вимогу до відділу ДРАЦС Вінницького міського управління юстиції Вінницької області, позивач не визначає його відповідачем.

Тут слід зазначити про наступне.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно визначень, наведених у пунктах 7, 9 статті 3 КАС України, суб'єктом владних повноважень - є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень; відповідач - це суб'єкт владних повноважень, а у випадках, передбачених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача;

Пунктом 1 Положення про Державну міграційну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 360 (далі- Положення №360), передбачено, що Державна міграційна служба України (ДМС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сферах міграції (імміграції та еміграції), у тому числі протидії нелегальній (незаконній) міграції, громадянства, реєстрації фізичних осіб, біженців та інших визначених законодавством категорій мігрантів.

ДМС відповідно до покладених на неї завдань, серед іншого здійснює оформлення і видачу громадянам України, які постійно проживають в Україні, документів, що посвідчують особу та підтверджують громадянство, тимчасово затримує та вилучає такі документи у передбачених законодавством випадках (під. 10 п.4 Положення №360).

Крім того, відповідно до пункту 1.2. Порядку оформлення і видачі паспорта громадянина України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 13.04.2012 № 320, паспорт громадянина України (далі - паспорт) видається територіальними підрозділами Державної міграційної служби України (далі - територіальні підрозділи) за місцем проживання кожному громадянинові України після досягнення 16-річного віку.

В свою чергу, відповідно до пункту 1 Тимчасового Положення про відділи державної реєстрації актів цивільного стану головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 11.04.2016 р. № 1079/5 (далі - Положення № 1079/5 ) визначено, що районні, районні у містах, міські (міст обласного значення), міськрайонні, міжрайонні відділи державної реєстрації актів цивільного стану головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі є структурними підрозділами головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі (далі - Відділ).

Так, пунктом 1 Розділу II "Основні завдання, повноваження Відділу Управління державної реєстрації та його керівника" Положення № 1079/5 встановлено, що основними завданнями Відділу Управління державної реєстрації є:

- участь у забезпеченні реалізації державної політики у сфері державної реєстрації актів цивільного стану;

- організація роботи з проведення державної реєстрації актів цивільного стану;

- організаційне і методичне забезпечення та координація діяльності Відділів, виконавчих комітетів сільських, селищних, міських (крім міст обласного значення) рад з питань державної реєстрації актів цивільного стану;

- контроль за діяльністю Відділу;

- контроль за діяльністю виконавчих комітетів сільських, селищних, міських (крім міст обласного значення) рад у сфері державної реєстрації актів цивільного стану;

- повторна видача свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану, розгляд питань щодо внесення змін до актових записів цивільного стану, а також їх анулювання;

- збереження архівного фонду;

- формування Державного реєстру актів цивільного стану громадян.

Отже з аналізу наведених норм видно, що територіальні підрозділи управління державної міграційної служби України та відділи РАЦС є суб'єктами владних повноважень, наділеними певними повноваженнями.

Враховуючи вищенаведене є необхідним уточнити склад відповідачів та до кого звернута позовна вимога щодо зобов'язання провести в установленому чинним законодавством порядку обмін паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 виданого 08.02.1996 року на ім'я "ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уроджена в с.Слобода Шаргородська, Шаргородського району Вінницької області" в зв'язку із зміною мною прізвища з "ОСОБА_1" на "ОСОБА_1" згідно актового запису про реєстрацію шлюбу №221 від 02.02.1994 року, вчиненого у Вінницькому міськвідділі ЗАГС.

Згідно із частиною першою статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 105, 106, 108, 165, 185, 186, 254 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до 1-ого міського відділу у м. Вінниця Управління державної міграційної служби України у Вінницькій області про визнання протиправною відмову та зобов'язання вчинити дії залишити без руху.

2.Зобов'язати позивача протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви надавши докази сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі або докази на підтвердження звільнення від сплати такого, уточнити склад відповідачів або вказати до кого звернуто вимогу щодо зобов'язання вчинити певні дії.

3. Копію ухвали надіслати позивачу - для відома та виконання.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна