Справа № 686/8700/16-а
Суддя: Ватаманюк Р.В.
Дата ухвалення: 2016-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 686/8700/16-а

Головуючий у 1-й інстанції: Карплюка О. І.

Суддя-доповідач: Ватаманюк Р.В.

27 вересня 2016 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Ватаманюка Р.В.

суддів: Сторчака В. Ю. Мельник-Томенко Ж. М.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 19 серпня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 (далі - позивач) до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України в Хмельницькій області (далі - відповідач) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В :

Позивач в квітні 2016 року звернувся до Хмельницького міськрайонного суду з адміністративним позовом в якому просив: скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області по справі про адміністративне правопорушення № 46 від 25.03.2016, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800 грн., а провадження по справі закрити у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 19.08.2016 позовну заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким поновити строк для звернення до суду з даним позовом, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 195 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

З матеріалів справи слідує, що 19.08.2016 ухвалою Хмельницького міськрайонного суду позовну заяву залишено без розгляду, оскільки її подано з порушенням строку звернення до суду визначеного ст. 289 КУпАП.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що звернувшись до суду з відповідним позовом 20.04.2016 позивач пропустив 10-денний строк звернення до суду визначений ст. 289 КУпАП і підстав для поновлення строку суд не вбачає, оскільки він пропущений без поважних причин.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, з таких підстав.

Апеляційним судом встановлено, що 05.04.2016 позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом про оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення № 46 від 25.03.2016 в межах 10-денного терміну для оскарження постанови (оскільки отримав оскаржувану постанову 30.03.2016).

06.04.2016 ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків, а саме, для подання до суду доказів сплати судового збору та доказів поважності пропуску строку звернення до суду про визнання нечинним акта перевірки від 20.08.2015. Тобто питання щодо пропуску строку звернення до суду з вимогою про скасування постанови № 46 від 25.03.2016 судом не ставилось, так як вказаний строк позивачем не був пропущений.

18.04.2016 ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду позовну заяву повернено позивачу у зв'язку з не усуненням недоліків визначених ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 06.04.2016.

Позивач, в клопотанні про поновлення строку оскарження постанови, яке подав 20.04.2016 разом із адміністративним позовом до суду першої інстанції пояснив, що 15.04.2016 отримавши юридичну консультацію, йому стало відомо, що дана категорія справ підсудна Хмельницькому міськрайонному суду Хмельницької області. Усувати недоліки визначені ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 06.04.2016 він вважав не доцільним, оскільки без ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду про повернення позовної заяви подання нового позову було неможливим, так як вказана ухвала та повернена з нею позовна заява були додані як докази в обґрунтування поважності причин пропуску звернення до суду.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення з адміністративним позовом до суду апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановлених цим Кодексом або іншими законами.

Суд першої інстанції правильно вказав що в спірних правових відносинах слід застосовувати спеціальну норму закону, а саме ст. 289 КУпАП, відповідно до якої скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно з частиною 2 статті 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, згідно положень вказаної статті - початок перебігу строку звернення до суду безпосередньо пов'язане з часом коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно статтею 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

В той же час в п. 2 ч. 1 ст. 109 КАС України закріплено правило за яким наявність у спорі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав такої, що набрала законної сили ухвали про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з пропуском строку звернення до адміністративного суду (крім випадків, коли така ухвала винесена до відкриття провадження в адміністративній справі), є підставою для відмови у відкритті провадження при повторному зверненні.

Тобто в разі прийняття рішення про залишення адміністративного позову без розгляду після відкриття провадження в справі позивач не вправі повторно звернутися з таким позовом.

Таким чином суд приймаючи рішення про залишення адміністративного позову без розгляду в зв'язку з пропущенням строку звернення до суду після відкриття провадження, повинен особливо ретельно встановлювати обставини які стосуються дотримання строку звернення до суду, до яких зокрема слід віднести: початок перебігу строку, момент завершення строку, та наявність (відсутність) обставин які б свідчили про поважність причин пропуску звернення до суду та "добросовісність" заявника. Під останнім слід розуміти обставини, які свідчать про умисне ігнорування особою яка звертається до суду правил щодо строків такого звернення в т.ч. і звернення із значним пропуском строку, звернення до суду з пропуском строку з метою отримання "незаконної вигоди", уникнення відповідальності, тощо.

Із змісту наведених норм слідує, що суд самостійно повинен перевірити чи пропущено позивачем встановлений строк звернення до суду, якщо так, то чи є в матеріалах адміністративного позову докази поважності причин його пропуску.

При цьому слід згадати про правову позицію Європейського суду з прав людини, який в своїх рішеннях неодноразово зазначав що строк звернення до суду закріплений в нормах національного законодавства не є абсолютним.

Так, з Рішення Європейського Суду з прав людини по справі "Іліан проти Туреччини" слідує, що правило встановлення обмежень до суду у зв'язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

У справі Delcourt v. Belgium Європейський Суд з прав людини зазначив, що "у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення".

Водночас у справі Bellet v. France Суд зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Відтак, правило про пропуск строку звернення до суду не має абсолютного характеру і не повинно застосовуватися автоматично, тобто навіть у разі пропуску строку звернення до суду без відповідних додаткових обґрунтувань суд не може його застосувати.

При прийнятті рішення про залишення адміністративного позову без розгляду суд повинен враховувати наведені норми, а також керуватися вимогами ст. 159 КАС України, відповідно до якої судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим.

Однак, суд першої інстанції, приймаючи оскаржуване рішення обмежився констатацією дати отримання постанови про притягнення до адміністративної відповідальності і дати звернення до суду з адміністративним позовом. При цьому жодним чином не надав оцінки доводам позивача про поважність пропуску строку, які зводилася того, що він звернувся до суду для оскарження спірної постанови відповідача вчасно, однак з порушенням предметної підсудності. А в подальшому, отримавши рішення окружного адміністративного суду про повернення його адміністративного позову, невідкладно звернувся з позовом до належного суду.

З врахуванням встановлених обставин, апеляційний суд вважає, що причини пропуску строку звернення до суду позивачем є поважними, і не можуть бути перешкодою для судового захисту його порушених прав.

Згідно з п. 3 ч.1 ст.199 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 204 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 199, 204, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити повністю.

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 19 серпня 2016 року - скасувати.

Справу направити до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області для продовження розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Ватаманюк Р.В.

Судді Сторчак В. Ю. Мельник-Томенко Ж. М.