Справа № 805/2349/16-а
Суддя: Бабіч С.І.
Дата ухвалення: 2016-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

805/2349/16-а

Україна

Донецький окружний адміністративний суд

У Х В А Л А

28 вересня 2016 року Справа № 805/2349/16-а

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Бабіча С.І., за участю секретаря судового засідання Мангуш З.В. та представників сторін:

позивача – не з’явився;

відповідача – не з’явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю “Науково виробничої фірми “Практика” про зміну способу і порядку виконання судового рішення шляхом відстрочення виконання судового рішення в адміністративній справі № 805/2349/16-а за позовом Костянтинівської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю “Науково виробничої фірми “Практика” про стягнення податкового боргу з рахунків у банку в розмірі 90 718,50 грн.,

В С Т А Н О В И В:

Заява мотивована наступними обставинами.

Основною діяльністю підприємства є автоматизація технологічних процесів у вугільних шахтах, однак внаслідок проведення у Донецькій області антитерористичної операції, у підприємства погіршилось фінансово – економічне становище, що призвело до дефіциту коштів на поточну діяльність та у зв’язку з не належним виконанням грошових зобов’язань своїх контрагентів у заявника виникла дебіторська заборгованість у розмірі 306 тис. грн.

Представник заявника, у судове засідання не з’явився, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином.

Представник позивача у судове засідання не з’явився, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином, через канцелярію суду надав заяву у якій заперечував про зміну способу і порядку виконання судового рішення шляхом відстрочення погашення заборгованості з податку на додану вартість по адміністративній справі № 805/2349/16.

Суд, дослідивши заяву та матеріали справи встановив такі обставини.

Відповідно до ч. 2 ст. 263 КАС України суд розглядає питання про відстрочення або розстрочення виконання, в десятиденний трок у судовому засіданні з повідомленням державного виконавця або сторони виконавчого провадження, що звернулися із поданням (заявою), та осіб, які беруть участь у справі, та у виняткових випадках може відстрочити або розстрочити виконання, змінити чи встановити спосіб і порядок виконання рішення. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Згідно статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), державний виконавець може звернутися до адміністративного суду першої інстанції, незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий лист, що видав виконавчий лист, із поданням, а особа, яка бере участь у справі, та сторона виконавчого провадження - із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Положеннями ст. 71 КАС України передбачено, що обов’язок доведення обставин покладається на сторону, що посилається на зазначені обставини у якості вимог та заперечень.

У заяві підприємство-боржник посилається на те, що не має можливості погасити заборгованість у зв’язку з проведенням у Донецькій області антитерористичної операції, яка призводить до погіршення фінансового становища підприємства. Можливість належним чином здійснювати підприємством господарську діяльність погіршилась.

Суд зазначає, що встановлюючи строк, на який може бути розстрочене виконання, він повинен виходити з реальної можливості боржника сплатити борг.

Суд може відстрочити (розстрочити) виконання судового рішення у виняткових випадках за наявності обставин, що ускладнюють його виконання.

Слід зазначити, що спірні правовідносини стосуються сплати відповідачем обов’язкових зборів та платежів до Державного бюджету України, крім того обставин справи полягають у порушенні підприємством встановлених законом загальнообов’язкових правил поведінки суб’єкта господарювання із сплати податків, що не залежить від результатів його господарської діяльності.

Cуд приходить до висновку, що боржник (заявник) свої зобов'язання зі сплати податкового боргу в розмірі 90 718, 50 грн. не виконує.

Зазначене свідчить про неналежне ставлення заявника до обов’язків щодо погашення податкової заборгованості, що призводить до втрат бюджету України.

Слід зазначити, що рішення суду за своєю суттю є актом органу судової влади, який наділено силою закону, що робить його обов’язковим до виконання усіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними та юридичними особами на всій території України. Іншими словами, набираючи законної сили судовий акт наділяється примусово-владним характером, що вимагає від сторін виконавчого провадження та органів державної виконавчої служби вжиття всіх необхідних заходів до його негайного, повного та належного виконання. За таких обставин надання боржнику відстрочення та розстрочення виконання судового рішення є виключною мірою оскільки може суттєво послабити його силу.

На відповідача покладається обов’язок доказування перед судом наявності обставин, які ускладнюють виконання рішення суду та доведення, що в ситуації, яка склалася присутній саме винятковий випадок, коли необхідно задовольнити заяву про відстрочення виконання постанови адміністративного суду.

Суд зазначає, що а ні позивачем, а ні відповідачем не надано суду доказів звернення відповідачем до податкового органу із заявою про надання розстрочення або відстрочення сплати заборгованості у розмірі 90 718, 50 грн., чи рішення, яке може бути прийнято за результатом розгляду такої заяви, з урахуванням повноважень наданих податковому органу.

Таким чином, суд вважає, що заявником на підтвердження існування обставин, що ускладнюють виконання судового рішення не надано жодного доказу, що є підставою для відмови у задоволенні заяви про відстрочення виконання судового рішення

Суд також звертає увагу, що сторони, не обмежені у праві в подальшому звертатися до суду із заявою про зміну способу і порядку виконання судового рішення у разі зміни умов та обставин, якими обґрунтовувалась заява про відстрочення виконання судового рішення.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про те, що заява Товариства з обмеженою відповідальністю “Науково виробничої фірми “Практика” про відстрочення виконання постанови Донецького окружного адміністративного суду від 05 вересня 2016 року по адміністративній справі № 805/2349/16-а на 6 місяців починаючи з вересня 2016 року є безпідставною та такою, що задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 160, 165, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю “Науково виробничої фірми “Практика” про зміну способу і порядку виконання судового рішення шляхом відстрочення виконання постанови суду по адміністративній справі № 805/2349/16-а за позовом Костянтинівської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю “Науково виробничої фірми “Практика” про стягнення податкового боргу з рахунків у банку в розмірі 90 718,50 грн. - відмовити.

Ухвала прийнята у нарадчій кімнаті, її вступна та резолютивна частини проголошені у судовому засіданні 28 вересня 2016 року.

Ухвала складена у повному обсязі 03 жовтня 2016 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до адміністративного суду апеляційної інстанції апеляційної скарги через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Бабіч С.І.