Справа № 826/26568/15
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2016-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 вересня 2016 року № 826/26568/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Шулежка В.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Солум»
до Державної податкової інспекції у Печерському районі ГУ ДФС у місті Києві
про визнання протиправною бездіяльності,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Солум» (далі-позивач або ТОВ «Солум») з позовом до Державної податкової інспекції у Печерському районі ГУ ДФС у місті Києві (далі-відповідач або ДПІ), в якому, враховуючи подану заяву про уточнення позовних вимог (вх. від 11.03.2016р.), просить визнати протиправною бездіяльність відповідача в частині неперенесення значення рядка « 24» Декларації з ПДВ за червень 2015 року до ?Накл.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що після набрання чинності положеннями Податкового кодексу України щодо електронного адміністрування податку на додану вартість у позивача виникли труднощі з таким адмініструванням, оскільки відповідачем всупереч вимог п.200-1.3 ст.200-1 цього Кодексу своєчасно, тобто, як передбачено п. 34 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України до 31 липня 2015 року, не забезпечено автоматичного збільшення від'ємного значення зобов'язань з ПДВ у системі електронного адміністрування на суму 30734687 грн., на яку ТОВ «Солум» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних та яка була відображена позивачем у поданій до податкового органу декларації з ПДВ за червень 2015 року. Як зазначає позивач, лише 30 грудня 2015 року відповідачем все ж таки було збільшено реєстраційну суму (?Накл), що призвело до порушення строків реєстрації податкових накладних позивачем.

З наведеного позивач робить висновок про наявність правових підстав для визнання вказаної бездіяльності відповідача протиправною.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю, просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі з підстав, викладених у письмових запереченнях, просив відмовити у задоволенні позову. Зокрема, представник відповідача вказував, що згідно даних системи електронного адміністрування ПДВ значення ліміту ТОВ «Солум» збільшено на 30734687 грн. за рахунок від'ємного значення, відображеного в рядку 24 декларації з ПДВ за червень 2015 року, що підтверджується витягом, а тому відповідач не допускав жодної протиправної бездіяльності по відношенню до позивача.

На підставі ч. 4 ст. 122 КАС України у судовому засіданні 16.05.2016р. ухвалено про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши наявні в матеріалах справи документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Солум» (код з ЄДР 36867614, адреса: 01001, м. Київ, вул. Шота Руставелі, буд. 16) зареєстровано у статусі юридичної особи 03.02.2010р. Позивач перебуває на обліку в ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у місті Києві та є платником ПДВ, що визнається сторонами.

Як вбачається з матеріалів справи, 17.07.2015р. ТОВ «Солум» подало до ДПІ електронну податкову декларацію з податку на додану вартість за червень 2015 року (а.с. 18-19), у якій в рядку 23.3 та в рядку 24 (сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду) стоїть показник 30 734 687 грн. Зазначена податкова декларація надійшла на адресу податкової інспекції 17.07.2015р. о 17:03:18 год. та була прийнята і зареєстрована контролюючим органом за № , що підтверджується квитанцією № 2 (а.с. 20).

Слід зазначити, що в ході розгляду даної справи правильність заповнення вказаної декларації з ПДВ, достовірність відображених в ній показників, а також права позивача на збільшення спірної реєстраційної суми (?Накл) у системі електронного адміністрування ПДВ податковим органом жодним чином не заперечувалося та визнавалося.

У зв'язку з тим, що за поданою позивачем податковою декларацією з ПДВ за червень 2015 року коригування від'ємного значення у системі електронного адміністрування ПДВ не відбулось, про що свідчить витяги з системи електронного адміністрування ПДВ №9313939 від 09.11.2015р. та №1314530 від 01.12.2015р., позивач звертався до начальника ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у місті Києві із листами від 02.09.2015р. вих. №222/01, від 11.09.2015р. вих. №223/01 та від 19.10.2015р. вих. №257/01, в яких просив вжити заходів щодо проведення перерахунку суми, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні. Доказів надання ДПІ відповідей на вказані листи матеріали справи не містять.

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що сума від'ємного значення у розмірі 30 734 687 грн., яка була відображена позивачем в рядку 24 декларації з ПДВ за червень 2015 року та на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, була збільшена у системі електронного адміністрування ПДВ лише 30.12.2015р., що підтверджується наявним в матеріалах справи витягом з системи електронного адміністрування ПДВ №30315100 від 30.12.2015р. (рядок 9 витягу).

Доказів, які б спростовували наведені обставини, матеріали даної справи не містять та судом таких не встановлено.

Вирішуючи з урахуванням наведеного спір по суті, суд виходить з наступного.

Основні принципи функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість (далі ПДВ) визначено статтею 200-1 розділу V Податкового кодексу України, якою було доповнено вказаний Кодекс згідно Закону України від 28 грудня 2014 року №71-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи», що набрав законної сили з 01.01.2015р.

Так, згідно п. 200-1.1, п. 200-1.2 ст. 200-1 ПК України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу.

Платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

На виконання приписів вказаної норми Податкового кодексу України постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №569 «Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість» (далі - Порядок №569) було затверджено Порядок електронного адміністрування ПДВ, яким визначено механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - податок), особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків.

Згідно п.1 Порядку №569 система електронного адміністрування податку запроваджується поетапно: на перехідний період (до 1 липня 2015 р. або іншої дати, визначеної окремим рішенням Верховної Ради України про скорочення такого періоду) - у тестовому режимі; із зазначеної дати - на постійній основі.

При цьому п.35 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України встановлено, що період з 1 лютого 2015 року до 1 липня 2015 року є перехідним періодом, протягом якого реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється без обмеження сумою податку, обчисленою за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

За змістом ж приписів п.200-1.3 ст.200-1 Податкового кодексу України (в редакції з 29.07.2015р.) платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (?Накл), обчислену за такою формулою:

?Накл = ?НаклОтр + ?Митн + ?ПопРах - ?НаклВид - ?Відшкод - ?Перевищ, де:

?НаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

?Митн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

?ПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунка в системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, відкритого для перерахування коштів на його спеціальний рахунок, відкритий в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів;

?НаклВид - загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

?Відшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок;

?Перевищ - загальна сума перевищення податкових зобов'язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Показники формули, визначеної цим пунктом, обраховуються з 1 липня 2015 року. Під час обрахунку показників ?НаклОтр та ?НаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року, що підлягали наданню покупцям - платникам податку. Для обрахунку показників ?НаклОтр, ?НаклВид та ?Митн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 1 липня 2015 року.

Під час обрахунку суми ?Накл також використовуються показники, визначені пунктом 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу.

При цьому, в силу норм п. 33 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України за вибором платника податку, який він відображає у заяві, що подається у складі податкової декларації, непогашені залишки сум податку на додану вартість, що були заявлені платниками податку до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року, задекларовані до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року в рахунок зменшення податкових зобов'язань з податку на додану вартість наступних звітних (податкових) періодів, від'ємне значення суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 статті 200 цього Кодексу, та залишок від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів після бюджетного відшкодування, задекларовані платниками податку за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року:

а) або без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, збільшують розмір суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначену пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, з одночасним збільшенням розміру суми податкового кредиту у податковій декларації за звітний (податковий) період, в якому було здійснено таке збільшення. В такому випадку суми такого від'ємного значення та/або бюджетного відшкодування можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку;

б) або підлягають поверненню платнику у порядку, визначеному статтею 200 Кодексу у редакції, що діяла станом на 31 грудня 2014 року.

Вказана процедура деталізована у п. 9-1 Порядку № 569 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), яким передбачено, що сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, визначена відповідно до пункту 9 цього Порядку, за рішенням платника податку може бути збільшена на суму непогашених залишків сум податку, заявлених ним до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 р., задекларованих до бюджетного відшкодування за такі періоди в рахунок зменшення податкових зобов'язань з податку наступних звітних (податкових) періодів, від'ємного значення суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 статті 200 Податкового кодексу України, та залишку від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів після бюджетного відшкодування, задекларованих платником податку за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року.

Таке рішення платник податку відображає у заяві, що подається у складі податкової декларації за звітний (податковий) період після 1 лютого 2015 р., в якому воно прийняте.

ДФС після проведення камеральної перевірки зазначеної податкової декларації автоматично збільшує суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, на відповідну суму та на запит платника податку інформує його про суму збільшення шляхом надсилання електронного повідомлення.

Сума такого збільшення відображається платником податку у складі податкового кредиту податкової декларації за звітний (податковий) період, в якому воно здійснене.

У зв'язку з цим Міністерством фінансів України була затверджена нова форма декларації з податку на додану вартість згідно наказу від 23.09.2014 № 966, в якій для суми залишків від'ємного значення, непогашених станом на 01.02.2015, передбачено окремий розділ IV.

Водночас, нормами п. 34 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України (в редакції чинній після 29.07.2015) встановлено, що станом на третій робочий день після дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість" від 16.07.2015 № 643-VIII (тобто з 29.07.2015) зареєстрованим платникам податку значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене пунктом 200 1.3 статті 200 1 цього Кодексу, та значення усіх її складових, визначених цим Кодексом, дорівнюють нулю, крім значень її складових ?НаклОтр, ?НаклВид та ?Митн, що були сформовані починаючи з 1 липня 2015 року. Зареєстрованим платникам податку таке значення автоматично збільшується контролюючим органом, зокрема:

4) до 31 липня 2015 року для платників податків, що застосовують звітний (податковий) період місяць, без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, на суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій звітності з податку на додану вартість, у якій відображаються розрахунки з бюджетом та/або відображаються операції, що стосуються спеціального режиму оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, за червень 2015 року. На таку суму платником податку збільшується розмір суми податкового кредиту за звітний (податковий) період (липень 2015 року).

За змістом же приписів п. 10 Порядку № 569 ДФС: 1) обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі; 2) оприлюднює на офіційному веб-сайті алгоритми обрахунку показників формули обчислення зазначеної суми та джерела їх формування.

30.07.2015 ДФС України на своєму офіційному сайті (www.sfs.gov.ua) оприлюднила план заходів ДФС для забезпечення реалізації норм Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» від 16.07.2015 № 643-VIII з удосконалення СЕА, в розділі ІІІ якого передбачено обнуління показників та перерахунок суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), для зареєстрованих платників податку, зокрема:

- з 00 годин 00 хвилин 3 серпня 2015 року (на початок третього робочого дня після дня набрання чинності Законом № 643) ДФС буде проведено обнуління суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН ("СУМА"Накл), сформовану відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 та пункту 34 підрозділу 2 розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України, та значення усіх її складових, визначених Податковим кодексом України, крім показників "СУМА"НаклОтр, "СУМА"Митн та "СУМА"НаклВид, що були сформовані, починаючи з 1 липня 2015 року;

- протягом 3 серпня 2015 року (третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643) сума "СУМА"Накл зареєстрованим платникам податку збільшиться на:

- суму від'ємного значення податку, непогашеного станом на 01.07.2015 та задекларованого платником у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року;

- на кінець третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643 сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН ("СУМА"Накл), буде обрахована на підставі оновлених значень усіх її складових та інших показників, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 2001.3 статті 2001 Податкового кодексу України.

Виходячи з системного аналізу наведених вище положень вбачається, що у зв'язку з набранням 29.07.2015р. чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість», яким зазначені положення ПК України були викладені в наведеній редакції, всім зареєстрованим в системі електронного адміністрування податку на додану вартість платникам податків, в тому числі й позивачу, було «обнулено» значення суми податку (позитивне або від'ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, як вбачається із наведеного плану заходів ДФС, оприлюдненого на офіційному сайті, зареєстрованим платникам податку значення суми, на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягало автоматичному збільшенню у визначених в п.34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України випадках протягом 3 серпня 2015 року.

В даному випадку сума від'ємного значення у розмірі 30 734 687 грн., яка була відображена позивачем в рядку 24 декларації з ПДВ за червень 2015 року та на яку позивач мав право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, була збільшена ДФС у системі електронного адміністрування ПДВ лише 30.12.2015р., що явно не узгоджується із розумними строками для здійснення таких коригувань та свідчить про допущення ДФС протиправної бездіяльності по відношенню до позивача щодо своєчасного збільшення реєстраційної суми (?Накл) у системі електронного адміністрування ПДВ. При цьому доказів, які б об'єктивно перешкоджали податковому органу здійснити відповідні коригування у системі електронного адміністрування ПДВ, суду не надано.

Водночас, в даному випадку позивач, заявляючи позов, користуючись наданими йому процесуальними правами, на власний розсуд визначив особою, яка, на його думку, порушила його права - ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у місті Києві, та заявив до цієї особи позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльності.

В контексті наведеного суд зазначає та враховує, що виходячи з положень ст. 11, ч. 1 ст. 3, ч. 1 ст. 6, ч. 3 ст. 50, ч. 1 ст. 53, п. 4 ч. 1. ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України (далі-КАС України) розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог, тобто адміністративний суд вирішує лише ті вимоги по суті спору, про вирішення яких просить сторона. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Саме позивач зазначає особу, яка повинна відповідати за позовом. Відповідно до положень ч. 1 ст. 53 КАС України заміна неналежного відповідача є правом, а не обов'язком суду.

Разом з тим, відповідно до положень вищезазначеної Постанови Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №569 «Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість» система електронного адміністрування податку на додану вартість організована на централізованому рівні ДФС України, на цьому ж рівні відбувається і автоматичне обчислення реєстраційної суми щоразу при зміні значення будь-якого з показників формули.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у місті Києві не наділене повноваженнями щодо внесення будь-яких змін до системи електронного адміністрування податку на додану вартість, а отже, в даному випадку відсутня протиправна бездіяльність чи будь-які протиправні дії з боку зазначеного відповідача щодо не включення в розрахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість суми податку, на яку позивач, як платник податку, має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Беручи до уваги те, що позивач не заявляв позовних вимог до цієї особи, враховуючи те, що заміна відповідача у справі є правом, а не обов'язком суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заявленого до ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у місті Києві позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження. Згідно з п.1 ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. Частиною 2 ст. 71 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно, враховуючи те, що у задоволенні позову слід відмовити, судові витрати відшкодуванню позивачу не підлягають.

Керуючись вимогами статей 11, 69-71, 94, 158-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Солум» відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Окружного адміністративного суду міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя В.П. Шулежко