Справа № 804/4503/16
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2016-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 вересня 2016 р.Справа №804/4503/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіВерба І.О.
при секретарі судового засіданняЧмоні А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Личкове» до Головного управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області, Новомосковської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, про зобов'язання вчинити певні дії, -
19 липня 2016 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Личкове» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області, Новомосковської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якому просить суд зобов'язати:
- Головне управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області зарахувати до державного бюджету грошові кошти відповідно до призначення платежу, вказаного у платіжних дорученнях, сплачені Товариством з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Личкове» згідно платіжних доручень від 17 травня 2016 року №395, №397, №398, №399, №400, №401, №402;
- Новомосковську об'єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Дніпропетровській області відобразити в інтегрованій картці платника податків - Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Личкове» сплату податкових зобов'язань згідно призначення платежу, зазначеного у платіжних дорученнях від 17 травня 2016 року №395, №397, №398, №399, №400, №401, №402.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено наступне:
- позивачем направлено до свого обслуговуючого банку ПУАТ «Фідобанк» платіжні доручення про перерахування коштів в рахунок сплати податків та інших обов'язкових зборів до державного бюджету, платіжні доручення про перерахування коштів були прийняті банком до виконання, про що свідчить відмітка - одержано банком 17.05.2016 року;
- Новомосковською ОДПІ були надані акти звірки розрахунків платника податків за період з 01.01.2016 року по 16.05.2016 року, з 01.01.2016 року по 17.05.2016 року та з 01.01.2016 року по 17.05.2016 року, та з 01.01.2016 року по 18.05.2016 року, з яких вбачається, що сплачені позивачем суми податків та зборів згідно платіжних доручень у актах не відображені, що може призвести до виникнення заборгованості позивача по податкам;
- розглянувши отримані акти звірки, позивач звернувся до відповідача з проханням відобразити картці особового рахунку платника податків фактичну сплату податкових зобов'язань згідно платіжних доручень, у відповідь на зазначений лист відповідачем повідомлено, що платіжні доручення, що зазначені у листі позивача у відомостях казначейства про зарахування та повернення коштів відсутні, тому відображенню у інтегрованих картках платника податків не підлягають.
Відповідач надав письмові заперечення на позовну заяву, у яких просив залишити позовну заяву без задоволення, зазначаючи, що відповідно до постанови правління Національного банку України від 30.05.2016 року №108 ПУАТ «Фідобанк» віднесено до категорії неплатоспроможних банків. Грошові кошти за платіжними дорученнями позивача№№395,397,398,399,400,401,402 взагалі не надходили до місцевого та державного бюджетів України.
Представники сторін в судове засідання не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Вирішуючи питання неприбуття в судове засідання представників сторін, суд зазначає, що повістка про виклик до суду вручена позивачу 27.08.2016 року об'єктом поштового зв'язку, проте, позивач у судове засідання не прибув.
Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі.
Право на розгляд справи упродовж розумного строку є одним із ключових елементів права на справедливий суд, яке визначено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції».
Оскільки провадження у цій справі відкрито 22 серпня 2016 року та до її матеріалів долучені всі необхідні документи, суд дійшов висновку, що подальше відкладення розгляду заяви призведе до невиправданого зволікання та затягування розгляду у передбачений статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України розумний строк, та перейшов до розгляду справи по суті.
Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
Судом встановлено, що 17.05.2016 року ТОВ «Агрофірма «Личкове» було перераховано через обслуговуючий банк ПУАТ «Фідобанк» грошові кошти в рахунок сплати податків та інших обов'язкових платежів до державного бюджету, а саме(а.с.28-34):
- платіжне доручення №397 від 17.05.2016 року про перерахування коштів у сумі 8000 грн. на рахунок ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, отримувач Держбюджет, призначення платежу: прибутковий податок з доходів фізичних осіб за травень 2016 року перераховано повністю з каси підприємства без ПДВ»;
- платіжне доручення №402 від 17.05.2016 року про перерахування коштів у сумі 114900 грн. на рахунок ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, отримувач Держбюджет, призначення платежу: «прибутковий податок з пайщиків за 2016 рік, Личаківська сільська рада, перераховано повністю з каси підприємства без ПДВ».
07.06.2016 року ТОВ «Агрофірма «Личкове» звернулась з листом №40 до Новомосковської ОДПІ, в якому прохала надати акти звірки стану розрахунків по платежам до бюджету станом на 16.05.2016 року, 17.05.2016 року та 18.05.2016 року (податок на доходи фізичних осіб, єдиний соціальний внесок, військовий збір тощо) (а.с.10).
08.06.2016 року Новомосковською ОДПІ було проведено звіряння розрахунків позивача, про що складені акти (а.с.11-25):
- №1147-07 за період з 01.01.2016 року по 16.05.2016 року по податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються податковими агентами із доходів платника податку у вигляді з/п, в якому в графі сплачено (повернуто) сум податку, збору та платежу в графі платіж визначено суму 6009,09 грн.;
- №1157-07 за період з 01.01.2016 року по 17.05.2016 року по податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються податковими агентами із доходів платника податку у вигляді з/п, в якому в графі сплачено (повернуто) сум податку, збору та платежу в графі платіж визначено суму 6009,09 грн.;
- №1167-07 за період з 01.01.2016 року по 18.05.2016 року по податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються податковими агентами із доходів платника податку у вигляді з/п, в якому в графі сплачено (повернуто) сум податку, збору та платежу в графі платіж визначено суму 6009,09 грн.;
- №1141-07 за період з 01.01.2016 року по 16.05.2016 року по податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються податковими агентами із доходів платника податку, в якому в графі сплачено (повернуто) сум податку, збору та платежу в графі платіж визначено суму 5345,76 грн.;
- №1151-07 за період з 01.01.2016 року по 17.05.2016 року по податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються податковими агентами із доходів платника податку, в якому в графі сплачено (повернуто) сум податку, збору та платежу в графі платіж визначено суму 5345,76 грн.;
- №1161-07 за період з 01.01.2016 року по 18.05.2016 року по податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються податковими агентами із доходів платника податку, в якому в графі сплачено (повернуто) сум податку, збору та платежу в графі платіж визначено суму 5345,76 грн.;
- №1139-07 за період з 01.01.2016 року по 16.05.2016 року з військового збору, в якому в графі сплачено (повернуто) сум податку, збору та платежу визначено суму 4192,99 грн.;
- №1149-07 за період з 01.01.2016 року по 17.05.2016 року з військового збору, в якому в графі сплачено (повернуто) сум податку, збору та платежу визначено суму 5692,99 грн.;
- №1159-07 за період з 01.01.2016 року по 18.05.2016 року з військового збору, в якому в графі сплачено (повернуто) сум податку, збору та платежу визначено суму 5692,99 грн.
01.07.2016 року відповідачем надано відповідь, оформлену листом за вих. №9257/9/04-08-08-12, в якій зазначено, що підставою для введення інформації про суми сплачених податків та зборів є виключно відомості про зарахування коштів органів Казначейства. Платіжні доручення, перелічені позивачем в листі від 15.06.2015 року №35, відсутні у відомостях про зарахування та повернення коштів в аналітичних рахунках за надходженнями у вигляді технологічного файлу @В УДКСУ у Новомосковському районі на вказані дати, та відповідно в інтегрованих картках платника податків зазначених платежів та зборів, та відображенню не підлягають (а.с.27).
Отже, з викладеного вбачається, що у даній справі спір точиться щодо правомірності невідображення податковим органом в інтегрованих картках платника податків сплачених позивачем сум за платіжними дорученнями від 17.05.2016 року №395, №397, №398, №399, №400, №401, №402 та зобов'язання відповідача відобразити вказані суми в інтегрованих картках.
Вирішуючи спір, суд виходить із того, що згідно з пунктами 6.1, 6.2 статті 6 Податкового кодексу України податком є обов'язковий, безумовний платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників податку відповідно до цього Кодексу. Збором (платою, внеском) є обов'язковий платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників зборів, з умовою отримання ними спеціальної вигоди, у тому числі внаслідок вчинення на користь таких осіб державними органами, органами місцевого самоврядування, іншими уповноваженими органами та особами юридично значимих дій.
Відповідно до пунктів 36.1, 36.5 статті 36 Податкового кодексу України податковим обов'язком визнається обов'язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов'язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.
Відповідно до пункту 38.1 статті 38 Податкового кодексу України виконанням податкового обов'язку визнається сплата у повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов'язань у встановлений податковим законодавством строк.
Пунктом 54.1 статті 54 Податкового кодексу України встановлено, що крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов'язання та/або пені вважається узгодженою.
- з податку на доходи фізичних осіб (із заробітної плати) за травень 2016 року у розмірі 8000 грн. здійснена платіжним дорученням №397;
Разом з тим, судом встановлено, що ПУАТ «Фідобанк» кошти у відповідному розмірі за платіжними дорученнями від 17.05.2016 року №395, №397, №398, №399, №400, №401, №402 до Державного бюджету України не перерахував.
Загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків (далі - платіжні системи) в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, визначено Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні».
Згідно пункту 1.30 статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжне доручення - це розрахунковий документ, який містить доручення платника банку здійснити переказ визначеної в ньому суми коштів зі свого рахунку на рахунок отримувача.
Відповідно до статті 22 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» ініціювання переказу здійснюється за платіжним дорученням.
Під час використання розрахункового документа ініціювання переказу є завершеним для платника - з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника.
Пунктом 8.1 статті 8 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що банк зобов'язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження.
Відповідно до пункту 22.4 статті 22 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» під час використання розрахункового документа ініціювання переказу є завершеним: для платника - з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника.
Порядок прийняття, реєстрації банками платіжних доручень, списання коштів з рахунків платника та виконання платіжних доручень встановлені Інструкцією про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 21 січня 2004 року №22 (далі по тексту - Положення).
Відповідно до пункту 2.14 Положення банк платника на всіх примірниках прийнятих розрахункових документів і на реєстрах обов'язково заповнює реквізити «Дата надходження» і «Дата виконання», а банк стягувача - «Дата надходження в банк стягувача» (якщо ці реквізити передбачені формою документа), засвідчуючи їх підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку. На документах, прийнятих банком після закінчення операційного часу, крім того, ставиться штамп «Вечірня».
Відміткою про дату реєстрації банком платіжного доручення платника про сплату платежів до бюджету є заповнення в ньому реквізиту «Дата надходження», який банк заповнює незалежно від дати складання платником цього платіжного доручення.
У розрахункових документах дата, зазначена в реквізиті «Дата виконання», має відповідати: даті списання коштів з рахунку платника та зарахування на рахунок отримувача в разі їх обслуговування в одному банку; даті списання коштів з рахунку платника та з кореспондентського рахунку банку платника в разі обслуговування отримувача в іншому банку.
Згідно з пунктом 2.19 Положення розрахункові документи, що надійшли до банку протягом операційного часу, банк виконує в день їх надходження. Розрахункові документи, що надійшли після операційного часу, банк виконує наступного операційного дня.
Системний аналіз наведених положень свідчить про те, що виконання платником податкового обов'язку з перерахування до бюджету суми податкового зобов'язання, а отже його сплата, пов'язане з моментом подання в банк платіжного доручення на перерахування відповідних сум податкових зобов'язань.
Тобто, платник податку, надавши банку платіжне доручення про сплату відповідних сум податку в межах операційного часу банку, вважається таким, що виконав свій податковий обов'язок у повному обсязі, при цьому, відповідальність за подальший переказ сум податкового зобов'язання несе банк.
Разом з тим, згідно з частиною п'ятою статті 45 Бюджетного кодексу України, податки і збори (обов'язкові платежі) та інші доходи державного бюджету визнаються зарахованими до державного бюджету з дня зарахування на єдиний казначейський рахунок, для платника податків днем сплати податкового зобов'язання є день подачі до банку платіжного доручення, за умови, що на рахунку такого платника податків достатньо коштів для його виконання.
Зазначений висновок узгоджується із положеннями пункту 129.6 статті 129 Податкового кодексу України, відповідно до якого за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», з вини банку або органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, такий банк/орган сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених цим Кодексом, а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів, платежів до бюджету або державного цільового фонду. При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції.
Визначальним у змісті даної норми є те, з чиєї вини відбулося неповне внесення податку, збору (обов'язкового платежу) до бюджету або цільового фонду.
Якщо неперерахування податку, збору не є наслідком винних дій платника податку, то до нього не можуть бути застосовані штрафні санкції, пеня або пред'явлена вимога про повне перерахування податкових платежів до бюджетів та державних цільових фондів, оскільки порушення порядку зарахування до бюджету та державних цільових фондів податків і зборів при пред'явленні платником податків до установи банку платіжних доручень є виною банку, а не платника податків.
Відтак, направлення позивачем до свого банку належним чином оформлених платіжних вимог на оплату податкових платежів (при наявності необхідної кількості коштів на рахунку) є належними, необхідними та достатніми діями, які платник податку повинен вчинити для оплати податкового зобов'язання.
Отже, суд доходить висновку про те, що згідно вищезазначених норм законодавства позивачем виконано свій обов'язок зі сплати податкових зобов'язань, а несвоєчасне неперерахування готівкових коштів за платіжними дорученнями від 17.05.2016 року №395, №397, №398, №399, №400, №401, №402 до Державного бюджету України відбулось з вини фінансової установи, що здійснила обслуговування перехованих позивачем коштів, а саме ПУАТ «Фідобанк».
Однак, вирішуючи питання щодо можливості судом зобов'язання відповідачів відобразити в інтегрованій картці ТОВ «Агрофірма «Личкове» сплату податкових зобов'язань згідно призначення платежу, зазначеного у платіжних дорученнях від 17 травня 2016 року №395, №397, №398, №399, №400, №401, №402, суд виходить із наступного.
З метою забезпечення ведення територіальними органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів наказом Міністерств доходів і зборів України від 05 грудня 2013 року №765 затверджено «Порядок ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів» (далі - Порядок №765, який був чинний на момент перерахування коштів по податковим зобов'язанням та до 10.06.2016 року).
Цим Порядком встановлюється механізм ведення територіальними органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів.
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку №765 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску територіальними органами Міндоходів відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися платниками, а для обліку сум передоплати - за кожним платником.
Згідно з пунктами 11-13 Розділу ІІ Порядку №765 передбачено, що форми інтегрованих карток платника мають лицьовий та зворотний боки.
Зворотний бік інтегрованої картки відображає стан розрахунків платника (суми нарахованого та сплаченого платежів, пені, штрафних (фінансових) санкцій, процентів за користування розстроченням (відстроченням) грошових зобов'язань (податкового боргу), суми податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, надміру та/або помилково сплачені, заявлені до відшкодування тощо) за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами, операції, що проводяться з коштами передоплати.
На лицьовому боці інтегрованої картки відображається додаткова інформація щодо стану розрахунків платника за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами та передоплатою.
Усі вартісні операції в інтегрованій картці платника здійснюються у гривнях з двома десятковими знаками.
Занесення/перенесення, виключення/включення операцій в інформаційній системі проводяться структурними підрозділами територіальних органів Міндоходів, на які покладено функції з введення відповідної інформації.
Контроль за достовірністю та повнотою відображення інформації в інформаційній системі забезпечується структурними підрозділами, на які покладено функції з введення відповідної інформації.
Згідно з пунктом 5 розділу IV Порядку №765 дані про надходження податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску відображаються територіальним органом Міндоходів, на який покладено функції з ведення обліку відповідного платежу, в інтегрованій картці платника і в реєстрі надходжень та повернень у день отримання від органів Державної казначейської служби України відомостей про зарахування та повернення надміру сплачених платежів у вигляді електронного реєстру розрахункових документів.
Відповідно до пункту 1 підрозділу 1 розділу ІІІ «Порядку ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 року №422, який діє на момент розгляду справи судом:
1. Для забезпечення контролю за повнотою та своєчасністю розрахунків платників органи ДФС проводять оперативний облік надходжень за податками, зборами на підставі документів, визначених порядком взаємодії органів ДФС та органiв Казначейства у процесi виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, а саме:
- відомостей про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файлу @B;
- виписок з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів;
- звітів про виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями.
- відомостей про рух страхових коштів на аналітичних рахунках 3719, відкритих на ім'я органів ДФС, у вигляді технологічного файлу @E;
- виписок з рахунків 3719, відкритих на ім'я головних управлінь ДФС, у вигляді електронного реєстру розрахункових документів та у паперовому - на якому проставляється штамп відповідного органу Казначейства;
- звітів про надходження страхових коштів на рахунки 3719, відкриті на ім'я головних управлінь ДФС та на ім'я органів ДФС;
- оборотно-сальдової відомості за аналітичними рахунками 3719, відкритими на ім'я головних управлінь ДФС.
З зазначених норм законодавства встановлено, що контролюючому органу надано право здійснення обліку зарахувань в інтегрованій картці платника податків на підставі відомостей про зарахування коштів органів Казначейства.
Судом встановлено, що платіжні доручення від 17 травня 2016 року №395, №397, №398, №399, №400, №401, №402 відсутні у відомостях про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файлу @В УДКСУ у Новомосковському районі на вказані дати, та відповідно в інтегрованих картках платника податків зазначених платежів та зборів.
Оскільки відсутнє законодавчо закріплене та визначене право відображення податковим органом в інтегрованій картці платника податків сплату податкових зобов'язань без наявної інформації про зарахування позивачем сум таких податкових зобов'язань в органах Казначейства, суд не може підміняти дискреційні повноваження позивача, а у тому числі зобов'язувати податковий орган виходити за межі встановленого законодавцем поля діяльності контролюючого органу та відображати сплату податкових зобов'язань в інтегрованій картці платника податків.
Суд доходить висновку, що позивачем, звертаючись з відповідним позовом, обрано неналежний засіб правового захисту, оскільки позивачем виконано всі необхідні умови для сплати податкових зобов'язань, однак, відсутні правові підставі для їх зарахування та відображення через відсутність даних про відповідні платежі в органах казначейства через можливе неперерахування фінансовою установою ПУАТ «Фідобанк» вказаних платежів.
Фактично, права платника податків не є порушеними, оскільки Податковим кодексом України встановлено звільнення платника податків від відповідальності за незарахування податкових платежів фінансовими установами до органу, що здійснює казначейське обслуговування.
Права платника податків можуть бути порушені, та підлягатимуть подальшому захисту, у разі нарахування контролюючим органом пені та штрафу за несвоєчасне погашення узгоджених податкових зобов'язань або примусового стягнення сум основного зобов'язання.
Суд роз'яснює, що між обов'язком сплатити податкове зобов'язання платником податків та відображенням сплачених готівкових коштів знаходиться ланцюг руху вказаних готівкових коштів, в якому задіяні не лише позивач, як платник податків, та контролюючий орган, як кінцевий розподілювач коштів по відповідним податкам, а й орган казначейства, та фінансова установа, яка здійснює передачу коштів до органу казначейства, який в подальшому зараховує ці кошти для відображення в інтегрованих картках контролюючим органом.
Без виконання своїх функцій кожним з цих суб'єктів руху готівкових коштів, не можливий їх подальший рух, та, як наслідок, відображення і інтегрованій картці платника податків, а тому суд, також, не може зобов'язати Головне управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області зарахувати до державного бюджету грошові кошти відповідно до призначення платежу, наданих позивачем, платіжних доручень, оскільки у останнього відсутні відомості про надходження таких коштів від попереднього суб'єкта їх руху.
Додатково суд пояснює, що належним засобом правового захисту є звернення позивачем вимог до ПУАТ «Фідобанк» щодо отримання інформації про належний рух сплачених готівкових коштів з подальшими наданими законом правами для захисту порушених прав.
Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує.
Податкова інспекція та орган казначейства в цій справі є суб'єктами владних повноважень, які повинні діяти на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідачами не вчинено дій, що виходять за межі законодавства, тому позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Керуючись статтями 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Личкове» до Головного управління Державної казначейської служби у Дніпропетровській області, Новомосковської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, про зобов'язання вчинити певні дії - відмовити повністю.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови складений 27 вересня 2016 року.

Суддя І.О. Верба