Справа № 804/15460/15
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2016-02-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіТурлакової Н. В.
при секретаріРешетнік А.М.
представника позивача - Смирнової Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «РІКОМБ» до Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про скасування податкового повідомлення-рішення, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «РІКОМБ» до Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вважає висновки податкової перевірки є необґрунтованими та такими, що не відповідають дійсним обставинах, у зв'язку з чим податкові повідомлення-рішення є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
Представник позивача у судовому засіданні позов підтримала, просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, що підтверджено матеріалами справи. Надав заперечення на адміністративний позов, в яких зазначив, що перевірка позивача проведена правомірно, а оскаржувані позивачем рішення винесені в межах та у відповідності до вимог чинного законодавства України, у задоволенні позову просив відмовити.
Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 28 березня 2014 року Державною податковою інспекцією у Жовтневому районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області в порядку ст. 76 глави 8 розділу ІІ Податкового кодексу України, проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість ТОВ «РІКОМБ» за лютий 2014 року. За результатами вказаної перевірки ДПІ у Жовтневому районі м. Дніпропетровська ГУ ДФС у Дніпропетровській області складено акт від 28.03.2014 року № 157/22-04/33806578 про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за лютий 2014 року.
Відповідачем обґрунтовано виявлені порушення обставинами, викладеними в акті від 26.12.2013 року № 2847/15-1/33806578 документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «РІКОМБ» (код ЄДОРПОУ 33806578) з питань правильності нарахування залишку від'ємного значення по декларації з податку на додану вартість за жовтень 2013 року.
Перевіркою встановлені наступні порушення:
- п. 185.1 ст. 185. п. 187.1 ст. 187, п. 188.13.1 ст. 188 Податкового Кодексу України, ТОВ «РІКОМБ» по декларації з ПДВ за травень 2013 року завищено податкові зобов'язання у сумі 125 000,00 грн., по деклараціям з ПДВ за серпень 2013 року у розмірі - 291 666,67 гри., завищено суму від'ємного значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (ряд. 19 декларації) на загальну суму 416 666,67 грн.;
- п. 200.4 ст. 200 Податкового Кодексу України , ТОВ «РІКОМБ» по декларації з ПДВ за жовтень 2013 року завищено залишок від'ємного значення, який після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (рядок 24 декларації) на суму 312 441 грн. та занижено податок на додану вартість у сумі 15 837 грн.
Штрафні санкції розраховані щодо факту завищення залишку від'ємного значення.
Обставини, з якими відповідач пов'язує завищення залишку від'ємного значення, встановлені актом №2847/15-1/33806578 від 26.12.2013 року.
Предметом позову були податкові повідомлення-рішення, прийняті на підставі акту перевірки №2847/15-1/33806578 від 26.12.2013 року.
Рішення суду набрало законної сили ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 24.09.2015р, якою апеляційний суд залишив без змін рішення суду першої інстанції.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.56.18 ст. 56 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов'язання у будь-який момент після отримання такого рішення.

Абзацом 4 пункту 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України встановлено, що при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов'язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Зміст вказаної норми свідчить, що у випадку звернення платника податків до суду з позовом щодо оскарження рішення податкового органу в межах строків давності у 1095 днів, грошове зобов'язання, визначене таким рішенням, безумовно набуває статусу неузгодженого.

Алгоритм дій податкового органу у випадках оскарження податкових повідомлень-рішень платниками податків чітко визначено Порядком направлення органами державної податкової служби податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 28.11.2012 N 1236, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 20.12.2012 р. за № 2135/22447 (далі - Порядок № 1236).

Згідно з пунктом 4.4 розділу 4 Порядку № 1236 у разі звернення платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним податкового повідомлення-рішення за умови надходження до органу державної податкової служби ухвали суду про порушення провадження у справі за позовом платника податків не пізніше настання граничного строку сплати, зазначеного в податковому повідомленні-рішенні, структурний підрозділ, який склав таке податкове повідомлення-рішення, у день отримання ухвали вносить відповідні дані до реєстру податкових повідомлень-рішень.

При цьому сума грошового зобов'язання в той самий день виводиться з реєстру податкових повідомлень-рішень та обліковується в окремому реєстрі до дня набрання рішенням суду законної сили.

Після прийняття судом рішення по суті, яке набрало законної сили, структурний підрозділ, який склав податкове повідомлення-рішення, що оскаржувалося, в день отримання відповідного рішення органом державної податкової служби вносить інформацію про таке рішення до зазначеного в попередньому абзаці окремого реєстру та підшиває копію рішення до матеріалів перевірки або безпосередньо до справи платника податків.

Аналогічні дії здійснюються у разі оскарження платником податків рішення суду в апеляційному порядку (за умови прийняття апеляційної скарги апеляційним адміністративним судом до провадження).

У разі надходження до органу державної податкової служби ухвали суду про порушення провадження у справі за позовом платника податків після закінчення граничного строку сплати сума грошового зобов'язання, нарахована в картці особового рахунка платника податків, підлягає виведенню з неї до окремого реєстру, де вона міститься, до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Системний аналіз положень ст. 56 Податкового кодексу України, пункту 4.4. Порядку № 1236 дає суду підстави для висновку, що внаслідок оскарження ТОВ «РІКОМБ» податкового повідомлення-рішення форми «Р» від 15.01.2014 року № та повідомлення-рішення форми «В4» від 15.01.2014 року № до Дніпропетровського окружного адміністративного суду, визначені ними суми грошових зобовязань з податку на додану вартість набули статусу неузгоджених і залишилися такими до 24.09.2015 - дати постановлення Дніпропетровським апеляційним адміністративним судом ухвали по справі.

Враховуючи те, що на час подання позивачем податкової декларації за лютий 2014 року, так само як і на час проведення камеральної перевірки та прийняття за її наслідками рішень, податкові повідомлення-рішення форми «Р» від 15.01.2014 року № та форми «В4» від 15.01.2014 року № (неврахування яких, на думку податкового органу, і призвело до виникнення оскаржуваного по даній справі рішення) оскаржувалися у Дніпропетровському апеляційному адміністративному суді (справа № 804/4945/15), то в силу вимог пп. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України сума грошового зобовязання, визначена таким рішенням є неузгодженою до набрання законної сили рішенням суду в справі № 804/4945/15.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що сума грошових зобовязань, визначених податковими повідомленнями-рішеннями від 15.01.2014 року № та від 15.01.2014 року № до їх узгодження, тобто до 24.09.2015 року, не могла бути предметом розрахунках податкових зобов'язань, податкового кредиту, визначення від'ємного значення та бюджетного відшкодування наступного податкового звітного періоду, а відтак позивач не повинен був відображати її в рядку 21.3 податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2014 року.

Отже, встановлені судом фактичні обставини в їх сукупності свідчать про відсутність порушень з боку ТОВ «РІКОМБ» вимог Податкового кодексу України та Порядку №1492 при заповненні декларації з податку на додану вартість за лютий 2014 року, а тому висновки податкового органу, викладені в акті камеральної перевірки від 28.03.2014р. №157/22-04/33806578 безпідставні.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Так, відповідачем правомірність своїх дій не доведено.

Таким чином, суд приходить до висновку, що податкові повідомлення-рішення від 28.05.2014р. № (форма «Р») та № (форма «В4»), прийняті Державною податковою інспекцією у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «РІКОМБ» до Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа. Виходячи з цього, сплачений позивачем судовий збір, що підтверджується платіжним дорученням, яке міститься в матеріалах справи, підлягає компенсації з Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань.

Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 69, 70, 71, 86, 94, 122, 159-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «РІКОМБ» до Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області від 28.05.2014р. № (форма «Р»).

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області від 28.05.2014р. № (форма «В4»).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Жовтневому районі м. Дніпропетровська Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «РІКОМБ» судовий збір у сумі 4 092,73 (чотири тисячі дев'яносто дві гривні сімдесят три копійки) грн.

Постанова суду набирає законної сили та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку, визначеному ст.254 КАС України.

Відповідно до ст.186 КАС України, апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Повний текст постанови складено 26 лютого 2016 року/

Суддя Н.В. Турлакова