Справа № 802/1422/16-а
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2016-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

22 вересня 2016 р. Справа № 802/1422/16-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Могилів-Подільського районного відділу (сектору) ДМС України у Вінницькій області про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Могилів-Подільського районного відділу (сектору) ДМС України у Вінницькій області у якому позивач просить суд визнати неправомірними дії Могилів-Подільського районного відділу (сектору) ДМС України у Вінницькій області щодо прийняття документів для оформлення паспортів громадянина України та видачу паспортів громадянину Республіки Молдова ОСОБА_3.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що відповідачем неправомірно прийнято до розгляду документи для оформлення паспорта громадянина України від громадянина Республіки Молдова ОСОБА_3 та безпідставно видано йому наступні паспорти громадянина України:

- в 1994 р. Могилів-Подільським МВ УМВС України у Вінницькій області ОСОБА_3 видано паспорт громадянина України взамін, начебто, втраченого паспорта громадянина СРСР зразка 1974 року серії НОМЕР_1;

- 06 грудня 2012 р. Могилів-Подільським РС ДМС України у Вінницькій області ОСОБА_3 незаконно видано паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 в якому зазначено, що ОСОБА_3 народився в м. Могилеві-Подільському Вінницької області;

- 20 жовтня 2015 р. Могилів-Подільським РС ДМС України у Вінницькій області ОСОБА_3 незаконно видано паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 в якому зазначено, що ОСОБА_3 народився в с. Борівка Чернівецького району Вінницької області;

Оскільки громадянин ОСОБА_3 приймав участь у місцевих виборах та приховав факт громадянства іншої держави, тому, на думку позивача, оскаржувані дії відповідача грубо порушили його права на вплинули на волевиявлення як виборця під час виборів, у яких приймав участь ОСОБА_3

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у справі суд приходить до наступного.

Пунктом 5 частини 1 статті 107 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, встановлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частиною 1 статті 99 КАС України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Правовий припис "в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом" означає, що позов має подаватись лише в тих межах часу, які встановлені законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, що розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків необхідне для досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Стаття 99 КАС України поділяє строки звернення з адміністративним позовом на загальний і спеціальні. Загальний строк встановлено частиною другою статті 99, відповідно до якої для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, загальний шестимісячний строк застосовується в усіх випадках, коли законом не встановлені спеціальні (інші) строки звернення з адміністративним позовом.

Так, проаналізувавши обставини, які викладені у позовній заяві, а також долучені до неї докази, суд приходить до висновку, що заявлений позивачем позов поданий із пропуском строку звернення до суду.

Із змісту позовної заяви вбачається, що в якості обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що відповідачем неправомірно прийнято до розгляду документи для оформлення паспорта громадянина України від громадянина Республіки Молдова ОСОБА_3 та безпідставно видано йому паспорта громадянина України, а саме в 1994, 2012 та в 2015 роках.

Отже, в даному випадку мотиви заявлених позовних вимог фактично зводяться до оскарження дій, які передували видачі/заміні відповідачем паспортів громадянина України на ім'я ОСОБА_3

Таким чином, визначаючись щодо дотримання позивачем строків звернення до суду слід виходити із того, коли саме позивач дізнався та міг дізнатися про наявність у ОСОБА_3 громадянства іншої держави та про видачу відповідачем йому паспорта громадянина України.

Як вбачається із матеріалів позову, обізнаність позивача про наявність у ОСОБА_3 громадянства іншої держави підтверджується долученими ОСОБА_1 до матеріалів позовної заяви листом Управління по боротьбі з організованою злочинності УМВС України у Вінницькій області №2913637 від 03.07.2006 року, довідкою посольства Республіки Молдова в України №30 від 8 листопада 2010 року.

Крім того, із доданої позивачем постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 10.11.2010 року (справа №2-а4459/10/0270) слідує, що про наявність у ОСОБА_3 подвійного громадянства йому було відомо ще у 2010 році.

В якості мотивів поданого позову ОСОБА_1 вказує і на те, що беручи участь у місцевих виборах в 2015 році ОСОБА_3 до виборчої комісії подав копії паспортів громадянина України, приховавши громадянство Республіки Молдова.

Проте судом з'ясовано, що і сам позивач був учасником виборчого процесу на чергових виборах депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2015 року.

Так, із автоматизованої системи документообігу суду КП "Діловодство спеціалізованого суду" судом встановлено, що 31.10.2015 року ОСОБА_1, як кандидат в депутати Могилів-Подільської міської ради Вінницької області, звертався до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Могилів-Подільської міської виборчої комісії Вінницької області про визнання протиправним та скасування рішення №1 від 28.10.2015 Могилів-Подільської міської виборчої комісії Вінницької області про підсумки голосування та результати виборів міського голови м. Могилів-Подільський Вінницької області (справа №802/3848/15-а). Учасником розгляду цієї справи в статусі третьої особи був і ОСОБА_3

Обґрунтовуючи своє звернення до суду у справі №802/3848/15-а позивач, окрім іншого, вказував на те, що ОСОБА_3, як кандидат на посаду Могилів-Подільського міського голови, не мав права брати участь у виборах міського голови, оскільки є громадянином Республіки Молдова.

При цьому, як слідує із змісту постанови Вінницького окружного адміністративного суду від 02.11.2015 року, прийнятої за результатами розгляду справи №802/3848/15-а, ОСОБА_3 був зареєстрований кандидатом на посаду Могилів-Подільського міського голови відповідно до поданих ним документів, в тому числі копії паспорта громадянина України, згідно якого він є уродженцем с. Борівка Чернівецького району Вінницької області.

Суд звертає увагу на те, що паспорт згідно із яким ОСОБА_3 є уродженцем с. Борівка Чернівецького району Вінницької області був виданий йому 20 жовтня 2015 року Могилів-Подільським РС ДМС України у Вінницькій області взамін попереднього паспорта, виданого у 2012 році, через виправлення помилки щодо місця народження, про що позивач сам зазначає у позовній заяві.

Крім того одним із доводів заявленого ОСОБА_1 адміністративного позову у справі пов'язаній із виборчим процесом (№802/3848/15-а) було його переконання щодо необхідності позбавлення ОСОБА_3 права голосу на місцевих виборах у зв'язку із заміною паспорта та внесення нових змін в графу місця народження.

Таким чином, будучи суб'єктом виборчого процесу у місцевих виборах, що відбулись у 2015 році та стороною позивача у справі №802/3848/15-а, ОСОБА_1 ще у листопаді 2015 році був обізнаний про видачу ОСОБА_3 паспорта громадянина України від 20.10.2015 року.

У відповідності до п. 1.2 Порядку оформлення і видачі паспорта громадянина України, затвердженого наказом МВС України 13.04.2012р. №320, паспорт громадянина України (далі - паспорт) видається територіальними підрозділами Державної міграційної служби України (далі - територіальні підрозділи) за місцем проживання кожному громадянинові України після досягнення 16-річного віку, а надалі в разі необхідності обмінюється, видається замість утраченого, викраденого або зіпсованого.

Згідно з вимогами даного Порядку, видача чи заміна паспорта громадянина України передує процедурі подачі заявником до територіальних підрозділів заяви та інших документів, необхідних для оформлення або обміну паспорта, та безпосередньо його оформлення працівниками територіальних підрозділів, на яких згідно з їх службовими обов'язками покладено заповнення паспортів.

При цьому у випадку обміну паспорта, попередній паспорт подається до територіального підрозділу разом із іншими документами.

Тобто позивач будучи обізнаним із наявністю у ОСОБА_3 паспорта громадянина України, повинен був припускати здійснення з боку відповідача дій, пов'язаних із видачею таких паспортів. А про наявність у ОСОБА_3 паспорта громадянина України позивач знав як під час виборчого процесу на чергових виборах депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2015 року (щодо паспорта виданого 20.10.2015р.), так і задовго до цього щодо вже обмінених паспортів, оскільки є загально відомою та обставина, що ОСОБА_3 з 1994 року по 2006 рік був Могилів-Подільським міським головою та з 2010 року по даний час ним також являється, а отже інформація про громадянство останнього була доступною для ознайомлення.

А відтак, про вчинення відповідачем дій, які є предметом оскарження за даним позовом, позивачу було достеменно відомо ще у листопаді 2015 року, тоді як до суду він звернувся 20.09.2016 року, про що свідчить відтиск штемпеля про отримання позовної заяви, тобто із пропуском передбаченого ст. 99 КАС України шестимісячного строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Разом із тим, законодавством не встановлено перелік випадків, які можуть розцінюватись судом як поважні причини пропущення строків звернення до адміністративного суду. На практиці суди в кожній конкретній справі самостійно визначають поважність таких причин.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, тобто пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що повинно бути підтверджено належними доказами.

В даному випадку, судом не встановлено переконливих фактичних обставин, які б свідчили про дійсні істотні перешкоди чи труднощі для своєчасного звернення позивача до суду за захистом своїх прав. Доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду матеріали позову не містять.

Згідно ч. 2 ст. 100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Враховуючи вищевикладене, пропущення позивачем передбаченого положеннями КАС України строку звернення до суду у відповідності до вимог статті 100 КАС України є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 165 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Могилів-Подільського районного відділу (сектору) ДМС України у Вінницькій області про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович