Справа № 804/3658/16
Суддя: Кононенко Олександр Володимирович
Дата ухвалення: 2016-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 липня 2016 р. Справа № 804/3658/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОСОБА_1
при секретаріОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» до Південного міжрегіонального відділу Департаменту державного екологічного контролю Державної служби геології та надр України про скасування пунктів припису, -
13.06.2016 року Публічне акціонерне товариство «Криворізький залізорудний комбінат» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою в якій просить визнати протиправними та скасувати пункти 1, 2, 3, 4 припису Південного міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України від 20.05.2016 року № 56/2557-З.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що при проведенні перевірки відповідачем зроблені протиправні висновку про порушення Публічним акціонерним товариством «Криворізький залізорудний комбінат» вимог законодавства у сфері надрокористування. Таким чином, пункти 1, 2, 3, 4 припису прийнятого за результатами проведення такої перевірки є протиправними та підлягають скасуванню.
Представник позивача в судовому засіданні просив позов задовольнити, підтримав позицію викладену у позовній заяві.
Представник відповідача в судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Щодо клопотання про те, що Південний міжрегіональний відділ Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України не може бути відповідачем суд зазначає, що відповідно до частини 3 статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).
Оскільки відповідач є органом державної влади, який наділений функціями субєкта владних повноважень, суд вважає, безпідставними посилання відповідача на те, що він не має статусу юридичної особи, оскільки це не позбавляє його адміністративної правоздатності.
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, суд вважає за необхідне позов задовольнити, з наступних підстав.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у період з 16.05.2016 року по 20.05.2016 року Південним міжрегіональним відділом Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України була проведена планова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері видобування корисних копалин, за результатами якої складено акт 56/2557-Д.
У звязку із виявленим під час перевірки порушеннями законодавства відповідачем 20.05.2016 прийнято припис № 56/2557-З, в якому зобовязано у строк до 20.06.2016 року усунути такі порушення:
- провести повторну державну експертизу та оцінку запасів родовища залізних руд поле шахти «Октябрська» (через кожні пять років);
- погодити у встановленому порядку з територіальним органом Держпраці проект «Корректировка технического проекта вскрытия разработка гор. 1190 и 1265 м для поддержания шахт «Заря» и «Октябрьская» рудоуправления им. Комментерна п/о Кривбасруда» 1987 р.;
- відсутній розрахунок показників втрат, засмічення руди у проекті «Корректировка технического проекта вскрытия разработка гор. 1190 и 1265 м для поддержания шахт «Заря» и «Октябрьская» рудоуправления им. Комментерна п/о Кривбасруда» 1987 року;
- відповідно обліку вилучення показників руди за 2015 рік втрати руди по виїмковим одиницям показані в обсязі 285,489 тис тонн (17,72 %), у формі 5 гр. за 2015 рік фактичні втрати показані в обсязі 285,5 тис. тонн (17,72 %) з урахуванням до видобутку раніше втрачених запасів в обсязі 59,0 тис. тонн, що не передбачено проектом розробки та планом розвитку гірничих робіт погодженого у встановленому порядку на 2015 рік.
Вирішуючи спір суд зазначає, що відповідно до пункту 25 Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 № 865 повторна державна експертиза та оцінка запасів родовищ корисних копалин проводиться через кожні п'ять років експлуатації ділянки надр.
Положеннями частини 4 статті 15 Кодексу України про надра визначено, що перебіг строку користування надрами починається з дня одержання спеціального дозволу (ліцензії) на користування надрами, якщо в ньому не передбачено інше, а в разі укладення угоди про розподіл продукції - з дня, зазначеного в такій угоді.
Як вбачається із матеріалів справи спеціальний дозвіл на користування надрами № 2557 був наданий позивачу 12.10.2001 року, тому саме 12.10.2001 року почався перебіг строку користування надрами, а черговий пятирічний строк повинен закінчитись 12.10.2016 року.
За таких обставин суд вважає, що на момент проведення перевірки травень 2016 року пятирічний строк передбачений пунктом 25 Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 № 865 не настав, тому у позивача був відсутній обовязок проведення повторної експертизи.
Щодо пункту 2 припису від 20.05.2016 року № 56/2557-З, суд зазначає, що у відповідності до частини 1 та 2 статті 51 Кодексу України про надра розробка родовищ твердих, рідких і газоподібних корисних копалин та переробка мінеральної сировини провадяться згідно з затвердженими проектами та планами робіт, правилами технічної експлуатації та охорони надр.
Правила технічної експлуатації, проекти і плани розробки родовищ корисних копалин та переробки мінеральної сировини погоджуються користувачами надр з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра.
Проект «Корректировка технического проекта вскрытия разработка гор. 1190 и 1265 м для поддержавния шахт «Заря» и «Октябрьская» рудоуправления им. Комментерна п/о Кривбасруда» був розроблений та погоджений у 1987 році.
Кодекс України про надра був прийняти 27.07.1994 року, тобто після розробки та затвердження проекту, та не містить застережень, щодо необхідності повторного погодження проектів відповідно до вимог статті 51 Кодексу України про надра.
Згідно статті 19 Гірничого закону України гірничі роботи проводяться за спеціальним дозволом (ліцензією) на користування надрами, який видається згідно з законодавством.
Проведення гірничих робіт здійснюється відповідно до проектів і паспортів, розроблених і затверджених згідно з правилами безпеки, правилами технічної експлуатації, єдиними правилами безпеки при підривних роботах. Проекти та паспорти повинні мати розділ "Протиаварійний захист".
У разі фактичних чи прогнозованих змін гірничо-геологічних (виробничих) умов гірничі роботи припиняються до коригування та перезатвердження в установленому порядку проектів і паспортів.
Разом з цим суд зазначає, що відповідачем в акті перевірки зазначено, про наявність фактичних чи прогнозованих змін гірничо-геологічних (виробничих) умов, також відповідач не зявився в судове засідання та не надав жодних доказів, які б підтверджували такі обставини.
Щодо відсутності розрахунку показників втрат, засмічення руди у проекті «Корректировка технического проекта вскрытия разработка гор. 1190 и 1265 м для поддержания шахт «Заря» и «Октябрьская» рудоуправления им. Комментерна п/о Кривбасруда», суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 3.2.4 Положення про проектування гірничодобувних підприємств України та визначення запасів корисних копалин за ступенем підготовленості до видобування затвердженого Наказом Міністерства промислової політики України від 07.05.2004 року N 221 при підземному способі розробки в проекті відображається:
геолого-промислова характеристика родовища, у тому числі:
геологічна будова родовища, якісна характеристика і запаси руд, гідрогеологічна характеристика родовища, водопритоки в гірничі виробки, комплексна оцінка родовища, оцінка ступеня розвідки родовища, додаткова і експлуатаційна розвідка, гірничо-геологічні
умови розробки, розрахунок нормованих показників утрат і засмічення руди, охорона надр;
гірничі роботи, у тому числі: аналіз існуючого стану гірничих робіт (для проекту реконструкції або розширення), продуктивність і термін існування рудника, розкриття родовища, гірничо-капітальні роботи, система розробки, очисні роботи, підготовчі роботи, календарний план розвитку гірничих робіт; відвальне господарство (складування некондиційної сировини та відходів виробництва);
заходи щодо освоєння проектної потужності в нормативні терміни, управління якістю руди, втрати і засмічення, провітрювання рудника, підземний транспорт, господарство вибухових матеріалів, заходи з охорони навколишнього середовища, водовідведення, заходи стосовно інженерного захисту рудника, техніко-економічні показники.
Також суд зазначає, що на звернення позивача ОСОБА_3 підприємством «ОСОБА_3 інститут по проектуванню підприємств гірничодобувної промисловості «Кривбаспроект» листом від 08.06.2016 року № 014-1476 було надано розяснення, згідно якого, при підготовці проектів відкриття та розробки нових горизонтів згідно з «Нормами технологічного проектування гірничодобувних підприємств з підземним способом видобутку залізних руд» показники видобування руди, в тому числі втрати корисної копалини,у відповідності до пункту 7.19.1.1 визначаються як усереднені величини при відпрацюванні запасу руди, що залягає в типових умовах для даного родовища.
Пунктом 7.4 ДБН А.2.2-3-2014 визначено, що до складу проектної продукції, що передається замовнику, не входять інженерно - технічні, техніко - економічні, екологічні та інші розрахунки, матеріали проектів аналогів, а також матеріали інженерних вишукувань. Ці матеріали зберігаються у проектувальника згідно з вимогами нормативних документів.
За таких обставин, суд вважає, що позивачем не було допущене порушення пункту 3.2.4 Положення про проектування гірничодобувних підприємств України та визначення запасів корисних копалин за ступенем підготовленості до видобування затвердженого Наказом Міністерства промислової політики України від 07.05.2004 року N 221.
Щодо пункту 4 припису від 20.05.2016 року № 56/2557-З, суд зазначає, що план гірничих робіт на 2015 рік по шахті «Октябрська» скориговано та погоджено в з урахуванням видобутку раніше нормативно втрачених запасів.
Порівняння втрат за 2015 рік по шахті «Октябрська» з втратами наведеними в проекті розкриття та розробки є неправомірною, оскільки показники втрат руди на рік, не визначаються проектами розкриття та розробки гірничих горизонтів.
Таким чином, суд вважає, що пункти 1, 2, 3, 4 припису Південного міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України від 20.05.2016 року № 56/2557-З прийняті з порушенням законодавства та підлягають скасуванню.
Керуючись статтями 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:
Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» до Південного міжрегіонального відділу Департаменту державного екологічного контролю Державної служби геології та надр України про скасування пунктів припису задовольнити.
Визнати протиправними та скасувати пункти 1, 2, 3, 4 припису Південного міжрегіонального відділу Департаменту державного екологічного контролю Державної служби геології та надр України від 20.05.2016 року № 56/2557-З.
Стягнути з Південного міжрегіонального відділу Департаменту державного екологічного контролю Державної служби геології та надр України за рахунок бюджетних асигнувань на користь Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» судовий збір в сумі 1378 грн.
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 15 липня 2016 року

Суддя ОСОБА_1