Справа № 816/470/16
Суддя: Т.С. Канигіна
Дата ухвалення: 2016-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2016 року м. ПолтаваСправа № 816/470/16

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Канигіної Т.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Скорика С.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

представника третьої особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом

позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Талєкріс"
до відповідача Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_2
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Державна архітектурно-будівельна інспекція України
про визнання незаконними та скасування протоколу, постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування

В С Т А Н О В И В:

08 квітня 2016 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Талєкріс" (далі за текстом ТОВ "Талєкріс") до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_2 про визнання незаконними та скасування протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № П-8-16-Ю від 11 березня 2016 року та постанови № П 9-16-Ю від 25 березня 2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Ухвалами Полтавського окружного адміністративного суду від 04 травня 2016 року провадження у справі за цим адміністративним позовом відкрито, закінчено підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою від 11 липня 2016 року до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача залучено Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі за текстом також контролюючий орган).

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на безпідставне складення стосовно ТОВ "Талєкріс" протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № П 8-16-Ю від 11 березня 2016 року та застосування до позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки встановлені в ході проведення перевірки порушення фактично не мали місця, що зумовлено набранням чинності редакцією постанови Кабінету Міністрів України "Про внесення змін до пункту 26 переліку видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку" від 30 грудня 2015 року № 1160, відповідно до якої з 14 січня 2016 року цифрові радіорелейні станції, базові станції системи стільникового зв'язку виключено зі складу об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку. За твердженням позивача, товариство правомірно надало відповідачу до перевірки розроблену ТОВ "Талєкріс" проектну документацію, що містить матеріали ОВНС розроблені в скороченому обсязі.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.

Відповідач позовних вимог не визнав, спірний протокол та постанову вважає об'єктивними та складеними відповідно до вимог чинного законодавства, а притягнення ТОВ "Талєкріс" до відповідальності правомірним.

Представник третьої особи позовних проти позову заперечувала, дії відповідача, а також складений головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_2 протокол № П 8-16-Ю від 11 березня 2016 року та постанову № П 9-16-Ю від 25 березня 2016 року вважає правомірними.

Заслухавши пояснення відповідача, представників позивача та третьої особи, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_2 проведено позапланову перевірку дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва "Будівництво мережі стільникового зв'язку стандарту UMTS-2100 ПрАТ "МТС Україна" пусковий комплекс № КНА POL PRO" за адресою: Полтавська область, м. Полтава, вул. Пролетарська, 27".

Підстави та порядок проведення перевірки позивачем не оскаржуються.

За результатами перевірки встановлено порушення містобудівного законодавства, яке відображено в акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11 березня 2016 року (а.с. 13-15), а саме: передана замовнику проектна документація, розроблена генпроектувальником ТОВ "Талєкріс", містить матеріали ОВНС розроблені в скороченому обсязі (Робочий проект том 1, розділ 1. Загальна пояснювальна записка, п. 14, ст. 14-15), що є порушенням пункту 1.7. ДБН А.2.2-1-2003 тому, що розроблення матеріалів ОВНС на будівництво базової станції стільникового зв'язку повинно виконуватися в обсязі відповідно до розділу 2 ДБН А.2.2-1-2003. Базові станції стільникового звязку віднесено до видів діяльності й об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку в силу пункту 26 Переліку видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 серпня 2013 року № 808: "Радіотехнічні обєкти (радіопередавальні, радіотелевізійні, радіолокаційні станції, цифрові радіорелейні станції, базові станції систем стільникового зв'язку)", чим порушив вимоги статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність", пункти 4.1, 4.8 ДБН А. 2.2-1-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво"; пункт 1.7 ДБН А.2.2-1-3-2003 "Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище ОВНС при проектуванні і будівництві підприємств, будинків і споруд".

На підставі висновків акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11 березня 2016 року відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № П 8-16-Ю від 11 березня 2016 року (а.с. 16-17) та постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № П 9-16-Ю від 25 березня 2016 року (18-19).

Позивач, не погоджуючись з висновками акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11 березня 2016 року, звернувся до суду з вимогою про визнання незаконними та скасування протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № П 8-16-Ю від 11 березня 2016 року та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № П 9-16-Ю від 25 березня 2016 року.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності, регулюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (надалі Порядок № 244) .

Відповідно до частин першої та другої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний нагляд сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (надалі Порядок № 553).

Відповідно до пункту 6 Порядку № 533 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Органи державного архітектурно-будівельного контролю проводять планові перевірки об'єктів містобудування не частіше ніж один раз на півроку. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на п'ять робочих днів.

Згідно з пунктами 16-22 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України. Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

У судовому засіданні представник позивача заперечував проти наявності встановлених у ході перевірки порушень, а також пояснив, що станом на дату проведення перевірки виготовлення проектної документації на підставі матеріалів ОВНС, які розроблені в скороченому обсязі, не заборонялось, оскільки з 14 січня 2016 року набрали чинності зміни до постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження переліку видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку" від 28 серпня 2013 року № 808, якою базові станції систем стільникового зв'язку виключено зі складу об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку.

Суд не погоджується з такими доводами представника позивача з огляду на те, що зазначена проектна документація на об'єкт будівництва "Будівництво мережі стільникового зв'язку стандарту UMTS-2100 ПрАТ "МТС Україна" пусковий комплекс № КНА POL PRO" за адресою: Полтавська область, м. Полтава, вул. Пролетарська, 27" виготовлялась та затверджувалась до набрання чинності змінами до постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження переліку видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку" від 28 серпня 2013 року № 808.

Отже, на момент отримання позивачем технічного завдання, розробки та затвердження проектної документації на об'єкт будівництва "Будівництво мережі стільникового зв'язку стандарту UMTS-2100 ПрАТ "МТС Україна" пусковий комплекс №КНА POL PRO" за адресою: Полтавська область, м. Полтава, вул. Пролетарська, 27" базові станції систем стільникового зв'язку належали до об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, а тому розробка проектної документації на підставі матеріалів ОВНС, які розроблені в скороченому обсязі, вважалась неприпустимою та мала виготовлятись позивачем з дотриманням вимог ДБН А.2.2-1-3-2003 "Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище ОВНС при проектуванні і будівництві підприємств, будинків і споруд".

За правилами частини першої статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" до проектної документації на будівництво об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, а також об'єктів, які підлягають оцінці впливу на навколишнє природне середовище у транскордонному контексті, додаються результати оцінки впливу на стан навколишнього природного середовища (матеріали оцінки та звіти про оцінку і громадське обговорення). Перелік таких об'єктів та порядок проведення оцінки визначаються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1.6 ДБН А. 2.2-1-2003 "Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє при проектуванні і будівництві підприємств, будинків і споруд" передбачено, що замовник чи за його дорученням, генпроектувальник подають матеріали ОВНС у складі проектної документації на узгодження і комплексну державну експертизу відповідно до чинного законодавства.

Згідно з вимогами частини третьої статті 13 Закону України "Про екологічну експертизу" здійснення державної екологічної експертизи є обов'язковим для видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку. Перелік видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, встановлюється Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, і центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров'я

Пунктом 5 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 року № 560, передбачено, що перед схваленням та затвердженням проектів будівництва у випадках, визначених статтею 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", проводиться їх експертиза.

Таким чином, проектна документація на об'єкт будівництва "Будівництво мережі стільникового зв'язку стандарту UMTS-2100 ПрАТ "МТС Україна" пусковий комплекс №КНА POL PRO" за адресою: Полтавська область, м. Полтава, вул. Пролетарська, 27" розроблена ТОВ "Талєкріс" з порушенням вимог статті 26 Закону України "Про архітектурну діяльність", пунктів 4.1, 4.8 ДБН А. 2.2-1-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво"; пункту 1.7. ДБН А.2.2-1-3-2003 "Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище ОВНС при проектуванні і будівництві підприємств, будинків і споруд".

Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (субєктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною першою статті 4 вказаного Закону визначено, що порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 3 Порядку № 244 передбачено, що штрафи накладаються на суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (далі - суб'єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. У разі відмови суб'єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб'єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням. Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв'язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб'єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб'єктом містобудування.

Пунктами 16-17 зазначеного вище Порядку врегульовано, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи. Справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Зі змісту протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № П 8-16-Ю від 11 березня 2016 року вбачається, що останній містить відомості про дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Оскільки примірник вищевказаного протоколу отримано уповноваженою особою ТОВ "Талєкріс" 21 березня 2016 року (а.с. 128), є підстави стверджувати, що останній завчасно та належним чином повідомлявся про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 22 Порядку № 244 передбачено, що за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Судом встановлено, що контролюючий орган відповідно до пункту 25 Порядку №244 на адресу позивача у триденний строк з дня розгляду справи надіслав засобами поштового зв'язку копію постанови № П 9-16-Ю від 25 березня 2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яка 31 березня 2016 року вручена уповноваженому представнику ТОВ "Талєкріс" (а.с. 128).

Отже, відповідачем правомірно складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № П 8-16-Ю від 11 березня 2016 року та винесено постанову № П 9-16-Ю від 25 березня 2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, зазначені документи є правомірними та такими, що не підлягають скасуванню.

У статті 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною другою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про безпідставність та недоведеність вимог позивача, при цьому, відповідачем у повній мірі доведено, що відповідач діяв на підставі та в межах повноважень, визначених законом.

Отже, підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Керуючись статтями 2, 7-11, 17, 71, 158-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Талєкріс" до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, Державна архітектурно-будівельна інспекція України про визнання незаконними та скасування протоколу та постанови - відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови з одночасним надісланням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Повний текст постанови складено 20 вересня 2016 року.

Суддя Т.С. Канигіна