Справа № 826/7210/16
Суддя: Кобилянський К.М.
Дата ухвалення: 2016-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

22 вересня 2016 року 09:10 №826/7210/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Кобилянського К.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу
за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Хімфармінвест»
до Київської міської митниці ДФС
про скасування рішення та картки відмови, -
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося товариство з обмеженою відповідальністю «Хімфармінвест» (надалі - позивач або ТОВ «Хімфармінвест») з позовом до Київської міської митниці ДФС (надалі - відповідач), в якому просить скасувати рішення про визначення коду товару № КТ-175-2015 від 06.01.2016 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 100260001/2016/00005.

Позовні вимоги обґрунтовані безпідставністю та протиправністю оскаржуваних рішень відповідача, оскільки, на думку позивача, технічні характеристики та властивості ввезеного на територію України товару (оксид цинку) не відповідають класифікаційним характеристикам визначеного митним органом коду згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД). А саме задекларований позивачем імпортний товар не є результатом переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, а являється сполукою визначеного хімічного складу у вигляді порошку (з вмістом оксиду цинку 90% - 93% згідно сертифікату формули виробника), яка використовується в промисловій сировині (зокрема, у гумово-технічній, лакофарбовій, скляній промисловості та у кормових добавках). Позивач вважає, що товар (оксид цинку) необхідно класифікувати за кодом , оскільки в цій товарній позиції він описується конкретніше порівняно з кодом .

В судове засідання представники сторін не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Натомість від представника позивача надійшло клопотання про розгляд даної справи за відсутності представника товариства в порядку письмового провадження.

Крім того, 07.07.2016 до канцелярії суду надійшли заперечення Київської міської митниці ДФС (вих. № 1645/26-70-10-22 від 04.07.2016), де представник відповідача зазначає, що за результатами дослідження зразка відібраної проби з імпортованого товару встановлено, що зазначений товар за чистотою не відповідає вимогам оксиду цинку, який вказаний у товарній позиції 2817 УКТ ЗЕД. На думку відповідача, товар «оксид цинку» відповідно до інформації виробника має кормовий клас та використовується як кормовий продукт, а тому має класифікуватися у товарній підкатегорії згідно УКТ ЗЕД.

У зв'язку з неявкою представників сторін в судове засідання, суд, керуючись ч. 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалив розглядати справу у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

03.12.2015 позивачем подано до Київської міської митниці ДФС України вантажну митну декларацію № 100260001/2015/166619, відповідно до якої позивачем було заявлено до митного оформлення імпортний товар - «оксид цинку (zinc oxide - ZnO) зі змістом основної речовини 72%. CAS № 1314-13-2. Використовується у хімічній промисловості. Виробник: Przedsiebiorstwo ARKOP Sp. z. o. o. Торгова марка - ARKOP. Країна виробництва - PL».

Зазначений товар за кодом УКТ ЗЕД позивачем віднесено до - товарна підкатегорія «оксид цинку, переоксид цинку» групи 28 «Продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкісноземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів».

Разом з митною декларацією № 100260001/2015/166619 ТОВ «Хімфармінвест» подало, зокрема, такі документи: рахунок-фактура (інвойс), зовнішньоекономічний договір, пакувальний лист, сертифікат про походження товару, сертифікати якості копію митної декларації країни відправлення.

У зв'язку із спрацюванням ризиків митним органом прийнято рішення про необхідність підтвердження коду УКТ ЗЕД заявленого декларантом, здійснено митний огляд та відбір зразків згідно акта про взяття проб (зразків) товару і направлено до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС (далі - СЛЕД ДФС).

06.01.2016 Київською міською митницею ДФС було прийнято рішення про визначення коду товару № КТ-175-2015, яким імпортований товар «оксид цинку (zinc oxide - ZnO) зі змістом основної речовини 72%. CAS № 1314-13-2. Використовується у хімічній промисловості. Виробник: Przedsiebiorstwo ARKOP Sp. z. o. o. Торгова марка - ARKOP. Країна виробництва - PL» віднесено до (товарна підкатегорія 23099096 «інші» товарної категорії 230990 «інші» товарної позиції 2309 «Продукти, що використовуються для годiвлi тварин» групи 23 «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин»).

Згідно цього рішення від 06.01.2016 відповідач відмовив позивачу у митному оформленні задекларованого товару, у зв'язку з чим оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 100260001/2016/00005.

Вважаючи, вказані рішення від 06.01.2016 № КТ-175-2015 та за № 100260001/2016/00005 такими, що порушують законні права та інтереси позивача, ТОВ «Хімфармінвест» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з цим позовом.

Оцінивши за правилами ст. 86 Кодексу адміністративного судочинства України надані сторонами докази та пояснення, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

У відповідності до норм ч. 1 - 5 ст. 69 Митного кодексу України (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - МК України) товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Як складний випадок класифікації товару розуміють випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Згідно ч. 7 ст. 69 цього Кодексу рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення у порядку, встановленому главою 4 цього Кодексу.

Між тим, термін «класифікація товару» для цілей розд. IV МК України міститься в п. 3 Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397, далі - Порядок), та розуміється як: визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України» (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Також, у п. 3 розд. І Порядку № 650 визначено, що контроль правильності класифікації товарів - це перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Згідно з п. 1, 2 розд. ІІІ зазначеного Порядку декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 МК України, а посадові особи митного поста здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів.

Пунктом 4 розд. ІІІ цього Порядку встановлено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється, зокрема, шляхом:

- перевірки відповідності відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;

- - заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС. При цьому, така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів «а» та «б» абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару.

У разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД. При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару (п. 5 розд. ІІІ Порядку № 650).

У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення (п. 6 розд. ІІІ Порядку № 650).

Відповідно до ч. 2 - 4 ст. 67 МК України в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовуються сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

В силу норми ст. 67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Крім того, з метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД в Україні запроваджено пояснення до УКТ ЗЕД, побудовані на основі Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2012 і Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, що затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401.

У відповідності до п. 1, 2, 3, 4 і 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД додатку до Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VII (в редакції чинній на момент митного оформлення спірного товару та винесення оскаржуваного рішення), класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Суд встановив, що позивач визначив код імпортованого товару за УКТЗЕД: - оксид цинку; пероксид цинку.

При цьому, спірним рішенням про визначення коду товару відповідач визначив код імпортованого позивачем товару за УКТ ЗЕД: 2309 90 96 90 - Залишки i вiдходи харчової промисловостi; готовi корми для тварин. Продукти, що використовуються для годiвлi тварин: інші. В тексті рішення від 06.01.2016 № КТ-175-2015 відповідач навів наступний опис товару: оксид цинку (Е6) кормовий ZN-72 %: ZINC OXIDE ZN-72 FEED GRADE, у вигляді дрібнодисперсної речовини темно-коричневого кольору без запаху та сторонніх включень. Добавка для кормів для всіх категорій тварин. Максимальна кількість, дозволена для додавання у готові корми, відповідно до інформації на упаковці 150-250 мг/кг. Визначений вміст цинку в перерахунку на ZnO становить 91,6 мас.%. Згідно сертифікату виробника від 09.12.2015 продукт має наступний склад: Zinc Oxide (ZnO) - 90-93%, Fe2O3 - max 1,5 %, CuO - max 1,2 %, MnO - max 1,4 %, SiO2 - max 2,0 %. Al2O3 - max 1,5 %, CaO - max 1.5 %. Строк придатності: 2 р. Виробник «ARKOP Sp.z.o.o.»; Торговельна марка ARKOP; Країна виробництва - PL».

Приймаючи оскаржуване рішення щодо зміни коду товару «оксид цинку» відповідач керувався УКТ ЗЕД у редакції товарної номенклатури Митного тарифу України, висновком СЛЕД ДФС від 04.01.2016 № 15/94-94-57-02-3, наданими на розгляд документами, інформацією виробника про кількісно-якісний хімічний склад товару та фотозображенням товару.

Згідно з приміткою до групи 23 «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин» УКТ ЗЕД до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

Відповідно до п. 1 примітки до групи 28 Пояснень до УКТ ЗЕД «Продукти неорганічної хімії: неорганічні або органічні сполуки дорогоцінних металів, рідкісноземельних металів, радіоактивних елементів або ізотопів», зазначено, що до товарних позицій цієї групи включаються лише:

(a) окремі хімічні елементи та окремі сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки;

(b) водні розчини продуктів, зазначених у пункті (а);

(c) продукти, зазначені у пункті (а), розчинені в інших розчинниках за умови, що розчинення є звичайною і необхідною умовою для їх збереження або транспортування і при цьому зберігаються властивості цих продуктів, що не допускає їх використання в інших цілях, що відрізняються від традиційних;

(d) продукти, зазначені у пунктах (а), (b) або (c), із доданням стабілізуючої речовини (включаючи агент, що запобігає злежуванню), необхідної для їх збереження або транспортування;

(e) продукти, зазначені у пунктах (а), (b), (c) або (d), із доданням протипилового засобу або барвника для полегшення їх ідентифікації або з міркувань безпеки за умови, що ці добавки не роблять продукт придатним для нетрадиційного використання.

У загальних положеннях до підгрупи IV «Неорганічні основи та оксиди, гідроксиди і пероксиди металів» Пояснень до УКТ ЗЕД до групи 28 зазначено, що оксиди металів - це сполуки металів з киснем. Багато з них можуть сполучатися з однієї чи декількома молекулами води з утворенням гідроксидів. До цієї підгрупи включаються:

(1) оксиди, гідроксиди та пероксиди металів основні, кислотні, амфотерні чи солеподібні;

(2) інші неорганічні основи, які не містять кисень, такі як аміак товарна позиція 2814) чи гідразин (товарна позиція 2825), або не містять метал, такі як гідроксиламін (товарна позиція 2825).

Окремі елементи та сполуки визначеного хімічного складу, описані вище, доданням стабілізувальної речовини для їхнього зберігання або для зручності транспортування включаються в цю групу.

Таким чином, з аналізу вищевказаних Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, пояснень до УКТ ЗЕД, вбачається, що імпортовані позивачем товари не відносяться до підсоложених кормів, готових кормів, інших готових продуктів для тварин, що включаються у групу 23 УКТ ЗЕД.

Згідно з поясненнями до товарної позиції 2817 (А) оксид цинку (цинкові білила, цинковий блиск) (ZnО) одержують дією струменя повітря на нагрітий до червоного жару цинк; замість цинку може бути використана суміш цинкових руд, збагачених киснем (випалений сфалерит, каламін - товарна позиція 2608) та вуглецю. Проникаючи в порожнини речовини, гази утворюють області хімічно чистих оксидів, серед яких найчистішим є цинковий блиск. Оксид цинку являє собою білий шаруватий порошок, який під час нагрівання жовтіє.

За даними наданих представниками сторін копій висновку СЛЕД ДФС від 18.12.2015 № 147 з урахуванням уточнень внесених листом СЛЕД ДФС від 04.01.2016 № 15/94-94-57-02-3, в ході проведеного дослідження зразка відібраної проби товару встановлено, що: «згідно наданої супровідної документації (п.п. 6.5) продукт «Zinc Oxide Zn72» має наступний склад: цинк - min 72%; свинець -max 0,030%; кадмій -max 0,002%; арсенікум - max 0,009%. Проба, зазначена на маркувальній етикетці як «Оксид цинку», має вигляд дрібнодисперсної порошкоподібної речовини темно-коричневого кольору, без запаху та сторонніх включень. До визначеного елементного складу проби входять цинк (основа), також виявлено алюміній, кремній, залізо, марганець, сірку, мідь, інші добавки/домішки. Визначений вміст цинку в перерахунку на ZnO становить 91,6±0,1 мас. %, що перевищує відповідний показник, зазначений у гр. 31 МД від 03.12.2015 № 100260001/2015/151499.

Встановити походження товару, а також визначити, чи є компоненти у складі продукту привнесені для визначеної цілі, чи вони є побічним продуктом в процесі виготовлення товару, не видається можливим через відсутність необхідних методик та обладнання.

Область використання та спосіб застосування товару визначається фірмою-виробником.

Питання щодо класифікації наданої проби товару згідно з УКТ ЗЕД, а також встановлення віднесення продукту до кормових добавок виходить за межі компетенції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС.».

Встановлення придатності даних продуктів для використання в якості продуктів для годівлі тварин, згідно ст. 7 Закону України «Про ветеринарну медицину» від 25.06.1992 № 2498-XII, покладено на Державний департамент ветеринарної медицини.

Так, згідно норм ст. 76 цього Закону обіг та використання в Україні кормових добавок, преміксів та готових кормів дозволяється тільки після їх державної реєстрації. Реєстрація кормових добавок, преміксів та готових кормів підтверджується шляхом видачі реєстраційних посвідчень, які в пакеті документів відсутні».

Тобто, з контексту наведених норм закону слідує, що встановлення віднесення продукту до кормових добавок виходить за межі компетенції відповідача.

Між тим, в тексті поданої до митного оформлення декларації країни відправлення № 15PL331020E0205609 від 30.11.2015 відправником товару компанії «Przedsiebiorstwo ARKOP Sp. z.o.o.» вказаний саме код .

Також, відповідно до додатково поданих позивачем митному органу копій листів компанії «Przedsiebiorstwo ARKOP Sp. z.o.o.» від 18.11.2015 та від 11.12.2015, виробник імпортованого товару повідомив, що він являється виробником оксиду цинку для технічного використання та у якості кормової домішки. Сфери застосування зазначеного продукту - гумово-технічна промисловість (зменшує час початку вулканізації гуми), лакофарбова (в якості пігменту), скляна промисловість (подовжує термін придатності скла - виробництва спеціальних видів скла, емалей та глазурі), в якості сировини для інших цинкових сполук, кормова домішка. Хімічний склад та хімічна формула оксиду цинку не залежить від кінцевого застосування та залишається однаковою за будь-яких умов. При цьому, наведені за формулою компоненти (оксиди заліза, міді, марганцю, кремнію, алюмінію та кальцію) в малих кількостях наявні у готовому продукті так як вони були у складі сировини, яка використовується у виробництві оксиду цинку. Такі компоненти не були окремо додані та не виконують жодної функціональної ролі у готовому продукті. Митний код для оксиду цинку визначається виробником як 281700000.

Враховуючи вищенаведене суд приходить до висновку, що товар, імпортований позивачем є хімічною речовиною, основним компонентом якої є оксид цинку (ZnО), водночас, яка не містить ані тваринної, ані рослинної сировини, виготовляється промисловим хімічним шляхом, та за цільовим призначенням використовується здебільшого у промисловості та додатково може застосовуватися в якості кормової домішки для тварин, а отже, такий товар як за основним компонентом, так і за способом виготовлення і основним цільовим призначенням найбільш повно відповідає коду УКТ ЗЕД , що й був визначений позивачем у митній декларації при здійсненні його митного декларування.

Дані висновки суду відповідають висновкам Вищого адміністративного суду України та Київського апеляційного адміністративного суду міста Києва, що наведені у їх судових рішеннях за результатами розгляду аналогічних адміністративних справ, а саме: ухвала від 12.11.2015 № К/800/37834/14 (справа № 826/310/14), ухвала від 07.09.2016 у справі № 826/27284/15.

Контролюючим органом не надано суду належних та допустимих доказів, які б свідчили про порушення декларантом правил класифікації товарів в частині неправильності визначення коду імпортованого товару.

Таким чином, оскільки позивачем ввозився на митну територію України саме оксид цинку, що підтверджено матеріалами справи, позивач обґрунтовано вказав про належність вказаного товару до товарної позиції 2817, а відтак неправомірним та таким що підлягає до скасування є рішення про визначення коду товару від 06.01.2016 № КТ-175-2015, винесене Відділом класифікації товарів Київської міської митниці ДФС

З урахуванням наведеного суд також вважає, що відповідачем протиправно відмовлено позивачу в прийнятті митної декларації, а відтак картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за № 100260001/2016/00005, оформлена митним постом «Східний» Київської міської митниці ДФС не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому також підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись положеннями статей 2, 7, 11, 69-71, 94, 160-163, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Хімфармінвест» задовольнити повністю.

2. Скасувати рішення про визначення коду товару № КТ-175-2015 від 06.01.2016, винесене Відділом класифікації товарів Київської міської митниці ДФС.

3. Скасувати картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 100260001/2016/00005, винесену м/п «Східний» Київської міської митниці ДФС.

4. Стягнути судові витрати у розмірі 2 756 грн. (дві тисячі сімсот п'ятдесят шість гривень) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Хімфармінвест» () шляхом їх безспірного списання з рахунків Київської міської митниці ДФС () за рахунок бюджетних асигнувань.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими ст.ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя К.М. Кобилянський