Справа № 569/2431/15-а
Суддя: Бучик А.Ю.
Дата ухвалення: 2016-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Крижова О.Г.
Суддя-доповідач:Бучик А.Ю.
ПОСТАНОВА

іменем України

"19" вересня 2016 р. Справа № 569/2431/15-а

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Бучик А.Ю.

суддів: Майора Г.І.

Шевчук С.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області на постанову Рівненського міського суду Рівненської області від "06" червня 2016 р. у справі за позовом ОСОБА_3 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, третя особа: ОСОБА_4 про визнання протиправної постанови по справі про адміністративне правопорушення ,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Рівненського міського суду Рівненської області визнано протиправною та скасовано постанову № 161-Ф по справі про адміністративне правопорушення, винесену заступником начальника інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.188 КУпАП, та накладення адміністративного стягнення.

В апеляційній скарзі управління ДАБК у Рівненській області посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи та просить скасувати рішення суду першої інстанції із ухваленням нового про відмову в позові. Зазначає, що позивача правомірно притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-42 КУпАП, оскільки факт вчинення адміністративного правопорушення підтверджується відповідними належними доказами.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Визнаючи протиправною та скасовуючи постанову в справі про адміністративне правопорушення, суд першої інстанції вважав її прийнятою не на підставі та не у спосіб, визначені чинним законодавством.

Колегія суддів не погоджується із вказаним висновком, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що постановою по справі про адміністративне правопорушення № 549-Ф від 05 вересня 2013 року заступника начальника інспекції ДАБК у Рівненській області - начальника територіального управління № 2 ОСОБА_5 на підставі матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акта перевірки від 21.08.2013 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 29.08.2013 року, визнано ОСОБА_3 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.97 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 гривень.

Винесенню постанови передувало видання відповідачем припису № 397 від 29.08.2013 року про усунення ОСОБА_3Ф порушення щодо самовільної (без належно затвердженої проектної документації) добудови стіни з металопрофілю до торгового павільйону на вул.Київська, 77-а в м.Рівне.

Вказана постанова по справі про адміністративне правопорушення від 05 вересня 2013 року є чинною, ніким не оскаржена, виконана винною особою (ОСОБА_3Ф.) шляхом сплати визначеної суми штрафу.

В подальшому постановою по справі про адміністративне правопорушення № 161-Ф від 24 квітня 2014 року заступника начальника інспекції ДАБК у Рівненській області - начальника територіального управління № 2 ОСОБА_5 на підставі матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акта перевірки від 17.04.2014 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 17.04.2014 року, припису про усунення виявлених порушень від 17.04.2014 року №165, визнано ОСОБА_3 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-44 КУпАП (за невиконання законних вимог припису посадової особи інспекції ДАБК у Рівненській області № 397 від 29.08.2013), та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 гривень.

Оцінюючи спірні правовідносини, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про основи містобудування» (в редакції, чинній на момент виникнення спору) державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою Міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також спеціально уповноваженими органами з питань містобудування та архітектури, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про основи містобудування» державне регулювання, зокрема, полягає в контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об'єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві.

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 15 вказано Закону передбачено, що компетенція центрального спеціально уповноваженого органу з питань містобудування та архітектури визначається положенням, яке затверджується відповідно до закону. Окремі функції органів з питань містобудування та архітектури визначаються законодавством.

За приписами статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно пункту 1 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Відповідно до Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 17 Порядку № 553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Отже, відповідач вправі здійснювати перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, розглядати справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок, накладати штрафи відповідно до закону та видавати обов'язкові для виконання приписи.

Відповідно до статті 188-42 КУпАП адміністративним правопорушенням є невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, яке тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зі справи вбачається, що при проведенні первинної перевірки зафіксовано факт порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та внесено припис про їх усунення.

Під час проведення повторної перевірки відповідачем встановлено, що виявлені порушення не усунуті. На цій підставі органом Державної архітектурно-будівельної інспекції складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Не заслуговують на увагу доводи суду першої інстанції щодо неможливості набуття позивачем права на виконання будівельних робіт у відповідності до вимог ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» через обставини, не залежні від неї, оскільки сама відсутність дозвільної містобудівної документації є перешкодою для початку виконання таких робіт.

Стосовно оцінки судом першої інстанції форми вини позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, слід зазначити, що адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень, встановлює відповідність їх закріпленим у ч. 3 ст. 2 КАС України критеріям.

У справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності адміністративним судом не вирішується питання щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності, а перевіряється законність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень у таких справах, за наслідками чого суд може визнати незаконним і скасувати рішення про накладення адміністративного стягнення або відмовити у цьому.

Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно - дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право, тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі адміністративного судочинства.

З огляду на положення КАС України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу.

Отже, до компетенції адміністративного суду не входить перевірка правильності визначення форми вини у вчиненому адміністративному правопорушенні.

Відтак, враховуючи те, що на момент проведення позапланової перевірки вимоги припису ІДАБК у Рівненській області від 29.08.2013 р. № 397 щодо приведення у відповідність добудови до павільйону не виконані, слід дійти висновку про правомірність постанови відповідача про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та накладення на неї штрафу, а відтак про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції із ухваленням нового про відмову у позові.

Керуючись ст.ст. 195, 197, 198, 202, 205, 207 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області задовольнити.

Постанову Рівненського міського суду Рівненської області від "06" червня 2016 р. скасувати та прийняти нову постанову про відмову ОСОБА_3 в позові

Постанова набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі, та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя А.Ю.Бучик

судді: Г.І. Майор

С.М. Шевчук

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2 - позивачу: ОСОБА_3 АДРЕСА_1

3- відповідачу: Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області вул.16 Липня,38,м.Рівне,33000

4-третій особі: ОСОБА_4 - АДРЕСА_3

5 - представнику позивача ОСОБА_6, АДРЕСА_4

6 - представнику третьої особи ОСОБА_7, АДРЕСА_2

,