Справа № 826/6269/16
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2016-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

щодо вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду

11 серпня 2016 року м. Київ № 826/6269/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шулежка В.П.,

за участю секретаря судового засідання Непомнящої А.О.,

за участю сторін:

представника позивача - Татунець В.В.,

представника відповідача - Попчук Т.О.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом приватного підприємства «Агропромінвест» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві про скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось приватне підприємство «Агропромінвест» (далі - позивач) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві (далі - відповідач) про скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.06.2014 №169/14/7/26-56/2606/02-3.

Відповідачем подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з пропущенням позивачем строків звернення до суду.

Представник відповідача у попередньому судовому засіданні підтримав заявлене клопотання, просив суд задовольнити його у повному обсязі.

Представник позивача проти задоволення клопотання про залишення позовної заяви заперечував, в адміністративному позові просив поновити строк звернення до суду.

Розглянувши подане клопотання, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для його задоволення, виходячи з наступного.

Згідно з частиною статті 99 КАС України, для звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк.

Зі змісту наведеної норми слідує, що в місячний строк підлягає оскарженню таке рішення суб'єкта владних повноважень, на підставі якого суб'єкт владних повноважень може звернутись до суду з позовом, в якому заявити вимоги про стягнення грошових коштів.

З урахуванням тієї обставини, що органи державного архітектурно-будівельного контролю не наділені повноваженнями звертатись до суду з позовом про стягнення грошових коштів на підставі власного рішення, вказаний місячний строк не може бути розповсюджений на спірні правовідносини.

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» постанову центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Зі змісту наведеної норми закону вбачається, що строк оскарження постанови саме центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, становить 15 днів.

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 8 квітня 2011 року № 439/2011 передбачено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Отже, строк оскарження постанови лише Держархбудінспекції України становить 15 днів.

Оскільки Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві є територіальним органом Держархбудінспекції України відповідно до вказаного Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, то строк оскарження її рішень, дій чи бездіяльності є загальним та становить шість місяців відповідно до ч. 2 ст. 99 КАС України.

Таким чином, правовий припис «в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом» означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, які встановлені законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем оскаржується постанова Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.06.2014 №169/14/7/26-56/2606/02-3.

Представником відповідача в судовому засіданні долучено до матеріалів справи копію поштового повернення рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, з якого вбачається, що, направлена позивачу за юридичною адресою 27.04.2014 оскаржувана постанова повернена до відповідача з відміткою «за закінченням терміну зберігання» 01.09.2014. Тобто, 6-місячний строк звернення до суду ПП «Агропромінвест» розпочався з 02.09.2014.

Отже, з урахуванням дати звернення позивача до суду (18.04.2016), останнім пропущено шестимісячний строк звернення до суду. При цьому, обґрунтовані підстави його пропуску, відсутні.

Слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду підставами для розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Щодо прохання позивача поновити строк звернення до суду, суд зазначає, що наслідки пропуску строку звернення до адміністративного суду передбачені статтею 100 КАС України, відповідно до частини першої якої адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причини пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Поважними причинами пропуску строку визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Проте, в даному випадку позивачем не доведено поважності причин пропущення строку звернення до суду.

Відповідно до положень статті 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Як передбачено статтею 121 КАС України, за наслідками підготовчого провадження суд у порядку письмового провадження або в судовому засіданні на розсуд суду постановляє ухвалу, зокрема, про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно частини п'ятої вказаної статті, якщо в ході підготовчого провадження суд встановить, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, поданою з пропущенням установленого законом строку звернення до адміністративного суду, або викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

В даному випадку, враховуючи пропуск позивачем строку звернення до суду, а також відсутність підстав для визнання причин пропуску поважними, суд приходить до висновку про наявність підстав для застосування процесуальних наслідків передбачених ст.ст. 100, 155 КАС України, а саме - про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись положеннями ст. ст. 100, 121, 155, 160, 165 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання приватного підприємства «Агропромінвест» про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду відмовити.

Позовну заяву приватного підприємства «Агропромінвест» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві про скасування постанови - залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання ухвали.

Повний текст ухвали складений та підписаний 12.08.2016 року.

Суддя В.П. Шулежко