Справа № 559/1556/16-а
Суддя: Юзьвяк Б. Г.
Дата ухвалення: 2016-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 559/1556/16-а
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2016 року Дубенський міськрайонний суд Рівненської області

Суддя: Юзьвяк Б.Г.,

при секретарі Свирида М.І.,

за участі: представників позивача: ОСОБА_1, та ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дубно справу за адміністративним позовом Комунального підприємства "Редакція газети "Замок" Дубенської міської ради, треті особи на сторона позивача ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15

до Дубенської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення суб'єкта владних повноважень,

ВСТАНОВИВ:

Позов обгрунтовується наступними доводами. Комунальне підприємство "Редакція газети "Замок" Дубенської міської ради засноване, як юридична особа, згідно з рішенням Дубенської міської ради №637 від 15 травня 2007 року, його засновником є Дубенська міська рада (надалі - Відповідач), що підтверджується Статутом підприємства, що зареєстрований 25.05.2007 року. Згідно зі Статутом підприємства та Свідоцтвом про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації серії РВ №481/34 від 21.05.2007 року, Відповідач є засновником газети (друкованого засобу масової інформаціі) "Замок", а видавцем цієї газети є КП "Редакція газети "Замок".

Відповідно до Закону України «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації», 4 лютого 2016 року 13 членів трудового колективу (більше трьох четвертих від кількості працівників за штатним розписом) зібралися на збори трудового колективу для вирішення питання щодо участі трудового колективу у реформуванні друкованого засобу масової інформації газети "Замок" та КП "Редакція газети "Замок".

Відповідно до Протоколу зборів трудового колективу КП "Редакція газети "Замок" від 4 лютого 2016 року №1, трудовий колектив прийняв рішення взяти участь у реформуванні друкованого засобу масової інформації газети «Замок» та редакції КП «Редакція газети «Замок». Так, по питанню №3 зборів було вирішено, що реформування друкованого засобу масової інформації газети «Замок» та редакції КП «Редакція газети «Замок» здійснюватиметься у такий спосіб: вихід органів державної влади, інших державних органів та органів місцевого самоврядування із складу засновників (співзасновників) друкованого засобу масової інформації та редакції з перетворенням редакції членами її трудового колективу у суб'єкт господарювання із збереженням назви, цільового призначення і тематичної спрямованості друкованого засобу масової інформації.

Вказаний Протокол №1 разом із інформацією про перелік майна, що перебуває на балансі редакції станом на 31 грудня 2015 року, було направлено Відповідачу.

01 березня 2016 року Дубенська міська рада прийняла рішення №339 "Про реформування газети "Замок" та комунального підприємства "Редакція газета "Замок" Дубенської міської ради" (надалі - Рішення від 01 березня 2016 року), згідно якого міська рада вирішила вийти зі складу засновників друкованого засобу масової інформації газети "Замок" (реєстраційне свідоцтво РВ 481/34 від 21.05.2007) та комунального підприємства "Редакція газета "Замок" Дубенської міської ради () з перетворенням редакції та комунального підприємства членами її трудового колективу у суб'єкт господарювання із збереженням назви, цільового призначення, мови видання і тематичної спрямованості друкованого засобу масової інформації.

17 березня 2016 року КП "Редакція газета "Замок", керуючись Рішенням Відповідача від 1 березня 2016 року та Законом України «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації», звернулося до Державного комітету телебачення та радіомовлення з повним пакетом документів щодо включення редакції та газети "Замок" до переліку друкованих засобів масової інформації та редакцій, що підлягають реформуванню на першому етапі.

Відповідно до листа Голови Державного комітету телебачення та радіомовлення України від 26 травня 2016 року №1709/33/4 газету "Замок" та редакцію внесено до переліку друкованих засобів масової інформації та редакцій, що підлягають реформуванню на першому етапі.

Не зважаючи на це, 27 травня 2016 року Дубенська міська рада прийняла рішення №663 від 27 травня 2016 року "Про скасування рішення міської ради від 01.03.2016 №339 "Про реформування газети "Замок" та комунального підприємства "Редакція газети "Замок" Дубенської міської ради" (надалі - Рішення від 27 травня 2016 року), яким скасувала своє попередньо прийняте Рішення від 1 березня 2016 року.

Позивач та треті особи на його стороні вважають, що Рішення Відповідача від 1 березня 2016 року є законним і обгрунтованим, а також таким, що не може бути в подальшому скасоване органом місцевого самоврядування, а Рішення Відповідача від 27 травня 2016 року - прийняте з порушенням закону, тому підлягає визнанню протиправним та скасуванню судом, зважаючи на наступне.

Так, 01 січня 2016 року набув чинності ОСОБА_16 України «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації» (надалі - ОСОБА_16 № 917-VIII). Відповідно до ч.1 ст.1 Закону, його дія поширюється на друковані засоби масової інформації, засновниками (співзасновниками) яких є органи державної влади, інші державні органи та органи місцевого самоврядування (далі - друковані засоби масової інформаціі), і редакції друкованих засобів масової інформації, засновниками (співзасновниками) яких є органи державної влади, інші державні органи та органи місцевого самоврядування (далі - редакції).

Відповідно до ч.l ст. 2 Закону №917 -VІІІ, реформування друкованих засобів масової інформації та редакцій здійснюється у два етапи: перший - протягом одного року з дня набрання чинності цим Законом та другий - протягом наступних двох років.

Згідно з ч.1-2 ст.4 Закону №917-VІІІ, рішення про реформування друкованого засобу масової інформації та редакції приймається їх засновниками (співзасновниками) за участю трудового колективу. Трудовий колектив редакції має пріоритетне право у визначенні способу реформування. Протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом трудовий колектив редакції на загальних зборах, на яких присутні не менш як три чверті загальної кількості штатних працівників, приймає рішення щодо своєї участі у реформуванні друкованого засобу масової інформації та редакції і подає засновникам (співзасновникам) пропозицію стосовно способу реформування.

Відповідно до ч.l ст.3 Закону №917-VІІІ, реформування друкованих засобів масової інформації та редакцій здійснюється у такий спосіб:

1) вихід органів державної влади, інших державних органів та органів місцевого самоврядування із складу засновників (співзасновників) друкованого засобу масової інформації та редакції - у разі відсутності у майні редакції державного (комунального) майна;

2) вихід органів державної влади, інших державних органів та органів місцевого самоврядування із складу засновників (співзасновників) дрyкoвaнoro засобу масової інформації та редакції з перетворенням редакції членами її трудового колективу у суб'єкт господарювання із збереженням назви, цільового призначення, мови видання і тематичної спрямованості друкованого засобу масової інформації;

3) вихід органів державної влади, інших державних органів та органів місцевого самоврядування із складу засновників (співзасновників) друкованого засобу масової інформації та редакції з подальшою приватизацією майна редакції, що перебуває у державній чи комунальній власності, відповідно до законодавства з питань приватизації, якщо трудовий колектив редакції не подає протягом установленого цим Законом строку пропозиції про свою участь у реформуванні друкованого засобу масової інформації;

4) перетворення друкованих засобів масової інформації, заснованих центральними органами виконавчої влади, в офіційні друковані видання.

Згідно з ч.2 ст. 14 Закону №917-VІІІ, закони та інші нормативно-правові акти, прийняті до набрання чинності цим Законом, застосовуються у частині, що не суперечить цьому Закону.

Вказаним Законом №917 -VІІІ визначено етапи та спосіб реформування друкованого засобу масової інформації та редакції, а також визначено, що рішення про вихід зі складу засновників друкованого засобу масової інформації та редакції приймається його засновником у визначений трудовим колективом спосіб, а сам ОСОБА_16 №917-VIII є спеціальним законом, що регулює правовідносини щодо реформування друкованих засобів масової інформації.

Звертається увагу суду, що трудовий колектив редакції обрав один із передбачених Законом №917-VIII способів реформування (п.2 ч.1 ст. 3 Закону №917-VIII), про що й свідчить зміст Протоколу зборів трудового колективу №l від 4 лютого 2016 року. Таким чином, трудовий колектив у чіткій відповідності до вимог Закону №917 -VІІІ прийняв рішення щодо подальшого реформування редакції та газети.

Зі змісту Рішення Відповідача від 1 березня 2016 року також вбачається, що воно приймалося у повній відповідності до чинного законодавства (в тому відповідно до вимог Закону №917 -VІІІ).

Відповідно до п. 5 ст. 4 Закону №917-VІІІ, рішення засновників (співзасновників) про реформування друкованих засобів масової інформації та редакцій у місячний строк з дня його прийняття публікується у відповідному друкованому засобі масової інформації. Зважаючи на це, Рішення Відповідача від 1 березня 2016 року було опубліковано 17 березня 2016 року у №12 газети "Замок".

Згідно з пунктами 3-4 Порядку формування переліку друкованих засобів масової інформації та редакцій, що підлягають реформуванню на першому етапі, затвердженого Наказом Державного комітету телебачення і радіомовлення України, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 лютого 2016р. за №246/28376 включення друкованого засобу масової інформації та редакції до Переліку здійснюється Держкомтелерадіо на підставі клопотання такого друкованого засобу масової інформації та редакції, поданого в строк до 01 липня 2016 року. До клопотання додаються: копія свідоцтва про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації; копія рішення трудового колективу про участь у реформуванні друкованого засобу масової інформації та редакції (у разі його прийняття); копія рішення засновників (співзасновників) друкованого засобу масової інформації та редакції про реформування друкованого засобу масової інформації та редакції та про спосіб їх реформування; інформація щодо сплати заборгованості із податків та обов' язкових платежів, ліквідування заборгованості із заробітної плати та виконання інших фінансових зобов'язань відповідно до законодавства.

Також відповідно до п. 5 цього ж Порядку Держкомтелерадіо у десятиденний строк з дня отримання клопотання та доданих до нього документів повідомляє друкований засіб масової інформації та редакцію про: включення до Переліку; відмову у включенні до Переліку у зв'язку із відсутністю у складі засновників (співзасновників) такого друкованого засобу масової інформації та його редакції органу державної влади, іншого державного органу та/або органу місцевого самоврядування; виявлення невідповідностей у клопотанні та/або доданих до нього документах.

Як слідує із листа Голови Державного комітету телебачення та радіомовлення України (Держкомтелерадіо) від 26 травня 2016 року №1709/33/4, газету "Замок" та редакцію внесено до переліку друкованих засобів масової інформації та редакцій, що підлягають реформуванню на першому етапі, що означає, що подані КП "Редакція газети "Замок" документи відповідають чинному законодавству, а Рішення Відповідача від 1 березня 2016 року є законним і обгрунтованим.

В оскаржуваному Рішенні Відповідача від 27 травня 2016 року вказано, що дане рішення прийнято на підставі ст. ст. 25, 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" та рішення комісії з реформування КП "Редакція газети "Замок" №3 від 19 квітня 2016 року.

Проте положення ст. ст. 25, 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" не надають Відповідачу повноважень скасовувати попередньо ухвалене законне рішення.

Так, згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 16.04.2009р. у справі №1-9/2009 (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) Конституційним Судом було вказано, що в аспекті конституційного подання положення частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частин першої, десятої статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (з наступними змінами) стосовно права органу місцевого самоврядування скасовувати свої раніше прийняті рішення та вносити до них зміни необхідно розуміти так, що орган місцевого самоврядування має право приймати рішення, вносити до них зміни та/чи скасовувати їх на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, для скасування прийнятого раніше місцевою радою рішення мають бути чіткі встановлені законом підстави. Однак, ст. ст. 25, 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" таких підстав не містять, адже визначають лише загальні норми щодо компетенції місцевої ради та порядку прийняття нею рішень.

Також у вказаному рішенні Конституційного Суду України (п. 5) наголошено, що "в Конституції України закріплено принцип, за яким права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність (стаття 3). Органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність перед юридичними і фізичними особами (стаття 74 Закону). Таким чином, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб'єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є "гарантією стабільності суспільних відносин" між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення, що узгоджується з правовою позицією, викладеною в абзаці другому пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № І-зп у справі щодо несумісності депутатського мандата. Ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання".

Таким чином, на підставі Рішення Відповідача від 1 березня 2016 року виникли правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів членів трудового колективу редакції і власне самого КП "Редакція газети "Замок", які звернулися до Держкомтелерадіо з клопотанням про включення редакції та газети "Замок" до переліку друкованих засобів масової інформації та редакцій, що підлягають реформуванню на першому етапі, а Держкомтелерадіо їх проінформувало про включення редакції та газети до такого переліку. Отже, Рішення Відповідача від 1 березня 2016 року почало виконуватися, на його підставі виникли правовідносини щодо реформування редакції і газети, тому його подальше скасування є протиправним.

Більше того, рішення комісії з реформування КП "Редакція газети "Замок" №3 від 19 квітня 2016 року є таким, що не породжує жодних правових наслідків, адже такого органу як "комісія з реформування" Відповідачем ніколи не створювалося, відтак рішення цього органу не мають жодної правової сили. Так, згідно з Рішенням Відповідача від 1 березня 2016 року створювалася "комісія з перетворення", а не "комісія з реформування" комунального підприємства "Редакція газета "Замок" Дубенської міської ради" (п.2 Рішення).

Навіть якщо і припустити, що вказана комісія з реформування мала право здійснювати свою діяльність та приймати рішення, то й у такому випадку рішення цієї комісії, оформлене Протоколом №3 від 19 квітня 2016 року, є таким, що не відповідає законодавству з наступних підстав:

1) зі змісту Протоколу №3 взагалі не можливо встановити, які саме рішення ставилися на голосування членам комісії і по яких конкретно питаннях проводилося голосування і приймалося рішення;

2) вимоги комісії щодо надання документів, зазначених на стор. 1 Протоколу №3, не rрунтуються на вимогах законодавства, в тому числі не відповідають вимогам Закону №917-VІІІ;

3) вимога комісії до трудового колективу щодо негайного визначення організаційно-правової форми господарювання перетвореного у майбутньому КП "Редакція газети "Замок" не відповідає чинному законодавству, в тому числі і ч.2 ст.16 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань".

Позивач вважає, що Законом №917-VIII та Порядком формування переліку друкованих засобів масової інформації та редакцій, що підлягають реформуванню на першому етапі, не встановлено чітких строків для трудового колективу редакції щодо вирішення питання про обрання конкретної організаційно-правової форми господарювання. Визначити конкретну організаційно-правову форму трудовий колектив має право в будь-який час після прийняття рішення про участь у реформуванні друкованого засобу масової інформації газети «Замок» та редакції КП «Редакція газети «Замок».

Відповідно до ч.2 ст. 16 Закону Украіни "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", організаційно-правова форма юридичної особи визначається відповідно до класифікації організаційно-правових форм господарювання, затвердженої центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері технічного регулювання.

На сьогоднішній день в Україні діє Класифікація організаційно-правових форм господарювання (ДК 002:2004), що затверджена наказом Державного комітету статистики України від 25 червня 2004 року № 401. Серед переліку організаційно-правових форм зазначені акціонерні товариства, товариства з обмеженою відповідальністю, приватні підприємства тощо.

Отже, визначення конкретної організаційно-правової форми на етапі прийняття рішення про участь у першому етапі реформуванні друкованого засобу масової інформації газети «Замок» та редакції КП «Редакція газети «Замок» чинним законодавством (ст. 4 Закону) не вимагається. Вказане рішення може бути прийняте трудовим колективом редакції у подальшому процесі реформування. Ще раз наголошується на тому, що згідно з ч.1-2 ст.4 Закону №917- VІІІ трудовий колектив редакції має пріоритетне право у визначенні способу реформування, тому таке спонукання Відповідача щодо прийняття рішення про організаційно-правову форму є протиправним.

За таких обставин, Рішення Відповідача від 27 травня 2016 року не rpунтується на вимогах чинного законодавства і прийняте всупереч Закону №917 -VIII, тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до п. 5 Протоколу зборів трудового колективу КП "Редакція газети "Замок" від 4 лютого 2016 року №1 трудовий колектив прийняв рішення уповноважити головного редактора ОСОБА_1 на ведення переговорів та представлення інтересів трудового колективу з питань, пов'язаних з реформуванням газети "Замок" та КП "Редакція газети "Замок". Головний редактор ОСОБА_1, нарівні з іншими членами трудового колективу, має право на заснування новоствореного суб'єкта господарювання в силу вимог ст. 8 Закону №917 -VIII. За таких обставин, оскаржуване Рішення Відповідача від 27 травня 2016 року порушує його право на участь у перетворенні редакції членами її трудового колективу у суб'єкт господарювання (ст. 8 Закону №917-VIII).

КП "Редакція газети "Замок" виступає позивачем у вказаній справі в силу того, що згідно зі ст. 1 Закону №917-VIII дія цього закону поширюється на підприємство, як на редакцію друкованого засобу масової інформації, засновником якої є орган місцевого самоврядування. Рішення Відповідача від 27 травня 2016 року порушує право редакції на безоплатне отримання у власність у процесі реформування майна, приміщень і земельних ділянок (ст. 9 Закону №91 7- VIII).

До участі в розгляді даної справи в якості третіх осіб позивачами були залучені члени трудового колективу редакції, оскільки рішення у даній справі може вплинути на їх права та обов'язки, що випливають із Закону №917-VIII.

Відповідно до ч.2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно з п.l ч.l ст. 18 КАС Україии, місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи, у яких однією зі сторін є орган чи посадова особа місцевого самоврядування, посадова чи службова особа органу місцевого самоврядування, крім тих, які підсудні окружним адміністративним судам.

На підставі викладеного, відповідно до ст. ст. 6, 17, 18, 71, 162 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач просить визнати протиправним та скасувати Рішення Дубенської міської ради №663 від 27 травня 2016 року "Про скасування рішення міської ради від 01.03.2016 №339 "Про реформування газети "Замок" та комунального підприємства "Редакція газети "Замок" Дубенської міської ради".

Представник позивача, ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримала позов з підстав наведених у позовній заяві. Наголосила, що з 01.01.2016 року набрав чинності ОСОБА_16 України «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації». Колектив редакції друкованого засобу, газети "Замок" відповідно до цього Закону зібрав збори трудового колективу та за наявності кворуму, прийняв рішення прийняти участь у реформуванні друкованого засобу на першому етапі, тобто у перший рік. Вибрали один із способів реформування, визначених Законом, про що теж зазначено у рішеннні зборів. Після цього подали цей протокол засновнику, як і визначено Законом. 01.03.2016 року Дубенська міська рада прийняла відновідно до Закону рішення про реформування і цим визнала, що всі дії трудового колективу вчинені відповідно до вимог Закону «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації». Після цього пакет документів було направлено до Держтелерадіо, щоб друкований засіб та редакцію було включено до списку реформування у першому етапі. Відповідно до листа Голови Державного комітету телебачення та радіомовлення України від 26 травня 2016 року газету "Замок" та редакцію внесено до переліку друкованих засобів масової інформації та редакцій, що підлягають реформуванню на першому етапі, тим самив теж визнаючи що всі дії редакції вчинені відповідно до вимог Закону «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації». ОСОБА_16 вже після цих всіх дій Дубенська міська рада своїм рішенням від 27 травня 2016 року скасовує своє попереднє рішення про реформування газети "Замок", зазначаючи підставою такого скасування рішення комісії з реформування газети, та вказуючи що редакція повинна була надати ще якісь додаткові документи, що не передбачені вимогами Закону «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації». Позивач зазначає, що орган місцевого самоврядування повинен діяти відповідно до Конституції та Законів України. Вони не могли скасовувати своє попереднє рішення, оскільки воно вже почало реалізовуватись і породило певні права та обов'язки. Щодо цього є рішення Конституційного Суду України. Основна вимога комісії з реформування була та, що редакція газети не вказала організаційно-правову форму господарювання, на яку вона має намір перейти. ОСОБА_16 «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації» не вимагає негайного визначення з організаційно-правововою формою господарювання. І як зазначено у з ч.2 ст. 14 Закону №917-VІІІ, закони та інші нормативно-правові акти, прийняті до набрання чинності цим Законом, застосовуються у частині, що не суперечить цьому Закону. Зі своєї строни редакція та трудовий колектив виконала всі дії що вимагались від них Законом «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації», а відповідач на думку позивача, скасувавши своє попереднє цілком логічне та законне рішення від 01.03.2016 року про реформування газети "Замок" перевищив свої повноваження, та прийняв незаконне рішення, що порушує права трудового колективу і яке й позивач просить скасувати.

Інший представник позивача, головний редактор газети "Замок" ОСОБА_1, доповнив, що Законом «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації» не передбачено негайного обрання трудовим колективом, який бере участь у реформуванні друкованого засобу, організаційно-правової форми господарювання, тобто обрання такої форми ще на етапі до включення чи включення до переліку засобів, що підлягають реформуванню. На цьому ж наголошували журналісти, які самі брали участь у розробці цього закону і приїзжали з семінарами щодо впровадження цього Закону у дію. Роз'яснювалось, що трудовий колектив може визначитись з такою формою господарювання і після включення друкованого засобу у Перелік засобів, що підлягають реформуванню.

Представник відповідача в судовому засіданні позову не визнав, та пояснив наступне. Законом «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації», а саме ч.3 ст.4, передбачено, щоб засновник засобу масової інформації протягом місяця після прийняття трудовим колективом рішення про участь у реформуванні, прийняв відповідне рішення. Що було і вчинено Дубенською міською радою 01.03.2016 року. ОСОБА_16 у рішенні трудового колективу не визначено організаційно-правової форми господарювання, яку потрібно обрати відповідно до ст.4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань". А тому при виключені себе із засновників, Дубенська міська рада, яка є реєстратором юридичних та фізичних осіб, мала б вказати Реєстрі, у яку форму господарювання реформується редакція газети. З цим пропонувалось визначитись головному редактору газети, але з його сторони взаєморозуміння не було, тому міська рада й скасувала своє попереднє рішенння про реформування друкованого засобу. Тобто міська рада як реєстратор мала б одну юридичну особу припинити, а іншу зареєструвати, а в цьому випадку через невизначенність трудового колективу вчинити було не можна. Тобто державний реєстратор сказала, що це рішення неможливо внести до Реєстру, бо не можливо вказати у який суб'єкт гоподарювання перетворюється юридична особа. Комісія з реформування тричі збиралась, тричі пропонувалось головному редактору визначитись із формою господарювання, але взаєморозуміння знайдено не було. Перешкод у реформуванні друкованого засобу міська рада не має наміру чинити, нехай визначаться у який суб'єкт господарювання перетворюється редакція і міська рада готова прийняти нове рішення. На думку представника відповідача орган місцевого смоврядування може скасувати своє рішення, якщо воно не реалізоване. На запитання представника позивача, чи наявна обгрунтована письмова відмова державного реєстратора щодо перешкод у реєстрації, представник міської ради відповів, що письмової відмови немає.

Вислухавши пояснення сторін, ознайомившись з документами справи, суд приходить до наступного висновку.

У доводах та пояснення сторін немає розходжень та суперечностей щодо фактичних обставин справи. Обидві сторони погоджуються, що діяли відповідно до Закону України «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації», вирішуючи питання про реформування друкованого засобу газети "Замок". Проблема в тому, чи повинен трудовий колектив при поданні пакету документів до міської ради, як засновника визначитись до внесення в Перелік засобів інформації що підлягають реформуванню з організаційно-правовою формою господарювання, яку потрібно обрати відповідно до ст.4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" чи це його право зробити пізніше.

І друга проблема - чи реалізовано рішення Дубенської міської ради від 01.03.2016 року про реформування газети "Замок", чи породило це рішення правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів членів трудового колективу редакції і власне самого КП "Редакція газети "Замок", чи ні, а отже чи правомірним було скасування Дубенською міською радою свого рішення від 01.03.2016 року чи ні.

На думку суду при реалізації свого права на реформування друкованого засобу масової інформації трудовий колектив діяв суто в розрізі вимог Закону України «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації», відповідно до якого й проводиться це реформування і який є спеціальним законом у цьому випадку норми якого мають пріоритетне застосування.

Так відповідно до Закону 04.02.2016 року трудовий колектив на загальних зборах прийняв рішення про участь у реформуванні друкованого засобу масової інформації. При цьому трудовий колектив вирішив усі питання, що вимагаються до вирішення від нього цим Законом.

Згідно з ч.1-2 ст.4 Закону №917-VІІІ, рішення про реформування друкованого засобу масової інформації та редакції приймається їх засновниками (співзасновниками) за участю трудового колективу. Трудовий колектив редакції має пріоритетне право у визначенні способу реформування. Протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом трудовий колектив редакції на загальних зборах, на яких присутні не менш як три чверті загальної кількості штатних працівників, приймає рішення щодо своєї участі у реформуванні друкованого засобу масової інформації та редакції і подає засновникам (співзасновникам) пропозицію стосовно способу реформування.

04 лютого 2016 року (протягом трьох місяців з дня набрання чинності законом) зібрано збори трудового колективу, на яких були присутні не менше три чверті загальної кількості штатних працівників, на яких прийнято рішення щодо участі у реформуванні, трудовий колектив визначився зі способом реформуванння і подав свої пропозиції засновнику (Дубенській міській раді).

При цьому трудовий колектив обрав спосіб реформування визначений у п.2 ч.1 ст.3 Закону - вихід органів державної влади, інших державних органів та органів місцевого самоврядування із складу засновників (співзасновників) дрyкoвaнoro засобу масової інформації та редакції з перетворенням редакції членами її трудового колективу у суб'єкт господарювання із збереженням назви, цільового призначення, мови видання і тематичної спрямованості друкованого засобу масової інформації.

Тобто зі своєї сторони позивач вчинив на думку суду всі дії, які від нього вимагав вказаний ОСОБА_16.

І це визнано відповідачем при прийнятті рішення Дубенської міської ради від 01.03.2016 року. Тобто Дубенська міська рада прийняла рішення яке від неї вимагав ОСОБА_16, і це рішеня було як того вимагає п.5 ст.4 Закону №917-VІІІ у опубліковане у газеті "Замок" за 17 березня 2016 року у місячний строк з дня його прийняття.

Згідно з пунктами 3-4 Порядку формування переліку друкованих засобів масової інформації та редакцій, що підлягають реформуванню на першому етапі, затвердженого Наказом Державного комітету телебачення і радіомовлення України, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 лютого 2016р. за №246/28376 включення друкованого засобу масової інформації та редакції до Переліку здійснюється Держкомтелерадіо на підставі клопотання такого друкованого засобу масової інформації та редакції, поданого в строк до 01 липня 2016 року. До клопотання додаються: копія свідоцтва про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації; копія рішення трудового колективу про участь у реформуванні друкованого засобу масової інформації та редакції (у разі його прийняття); копія рішення засновників (співзасновників) друкованого засобу масової інформації та редакції про реформування друкованого засобу масової інформації та редакції та про спосіб їх реформування; інформація щодо сплати заборгованості із податків та обов' язкових платежів, ліквідування заборгованості із заробітної плати та виконання інших фінансових зобов'язань відповідно до законодавства.

Так у цьому Порядку наведено вичерпний перелік документів які вимагається подати від органу масової інформації, що прийняв рішення про реформування і рішення щодо обрання організіційно- правової форми господарювання не вимагається.

Також відповідно до п. 5 цього ж Порядку Держкомтелерадіо у десятиденний строк з дня отримання клопотання та доданих до нього документів повідомляє друкований засіб масової інформації та редакцію про: включення до Переліку; відмову у включенні до Переліку у зв'язку із відсутністю у складі засновників (співзасновників) такого друкованого засобу масової інформації та його редакції органу державної влади, іншого державного органу та/або органу місцевого самоврядування; виявлення невідповідностей у клопотанні та/або доданих до нього документах.

Як слідує із листа Голови Державного комітету телебачення та радіомовлення України (Держкомтелерадіо) від 26 травня 2016 року №1709/33/4, газету "Замок" та редакцію внесено до переліку друкованих засобів масової інформації та редакцій, що підлягають реформуванню на першому етапі, що означає, що подані КП "Редакція газети "Замок" відповідають чинному законодавству, а Рішення Відповідача від 1 березня 2016 року є законним і обгрунтованим.

Суд погоджується з твердженнями позивача, що ОСОБА_16 не вимагагає ніяких додаткових документів від трудового колективу редакції для участі у реформуванні друкованого засобу масової інформації, як і рішення щодо визначення щодо організаційно-правової форми господарювання.

Це підтверджує і те, що Державний комітет телебачення та радіомовлення України (Держкомтелерадіо) вніс редакцію газети "Замок" до переліку друкованих засобів масової інформації та редакцій, що підлягають реформуванню на першому етапі.

Отже на думку суду у відповідача не було й підстав і приводів для скасування свого рішення від 01.03.2013 року, оскільки позивач зі своєї сторони виконав всі вимоги що ставились Законом для реформування друкованого засобу.

І щодо повноважень Дубенської міської ради на скасування свого рішення від 01.03.2016 роуку. Суд зазначає, що у рішенні Дубенської міської ради від 27 травня 2016 року не наводиться будь-яких доводів для скасування попереднього рішення від 01.03.2016 року. Крім того можна погодитись також з доводами позивача щодо відсутності повноважень у органу місцевого самоврядування для скасування цього рішення.

Так відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 16.04.2009р. у справі №1-9/2009 (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) Конституційним Судом було вказано, що в аспекті конституційного подання положення частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частин першої, десятої статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (з наступними змінами) стосовно права органу місцевого самоврядування скасовувати свої раніше прийняті рішення та вносити до них зміни необхідно розуміти так, що орган місцевого самоврядування має право приймати рішення, вносити до них зміни та/чи скасовувати їх на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, для скасування прийнятого раніше місцевою радою рішення мають бути чіткі встановлені законом підстави. Однак, ст. ст. 25, 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" таких підстав не містять, адже визначають лише загальні норми щодо компетенції місцевої ради та порядку прийняття нею рішень.

Також у вказаному рішенні Конституційного Суду України (п. 5) наголошено, що "в Конституції України закріплено принцип, за яким права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність (стаття 3). Органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність перед юридичними і фізичними особами (стаття 74 Закону). Таким чином, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб'єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення. Це є "гарантією стабільності суспільних відносин" між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення, що узгоджується з правовою позицією, викладеною в абзаці другому пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № І-зп у справі щодо несумісності депутатського мандата. Ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання".

На думку суду рішення Дубенської міської ради є ненормативним правовим актом, вже знайшло свою реалізацію в тому, що було оприлюднено як того вимагає ОСОБА_16, за його наслідками редакцію газети було включено до Переліку засобів масової інформації що підлягають реформуванню, тобто після цього рішення виникли правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав трудового колективу на реформування друкованого засобу масової інформації. А скасування цього рішення є наслідком того, що трудовий колектив буде позбавлений права на реформування на першому етапі реформування, тобто у 2016 році. З огляду на це потрібно погодитись, що рішення було практично реалізоване і для його скасування орган місцевого самоврядування не мав повноважень.

З огляду на викладене суд вважає, що рішення Дубенської міської ради №663 від 27 травня 2016 року "Про скасування рішення міської ради від 01.03.2016 року №339 "Про реформування газети "Замок" та комунального підприємства "Редакція газети "Замок" Дубенської міської ради" є необгрунтованим, таким що прийняте з перевищенням повноважень, а тому є протиправним і підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст.158-163 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов комунального підприємства "Редакція газети "Замок" Дубенської міської ради, треті особи на сторона позивача ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15 до Дубенської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення суб'єкта владних повноважень, задоволити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дубенської міської ради №663 від 27 травня 2016 року "Про скасування рішення міської ради від 01.03.2016 року №339 "Про реформування газети "Замок" та комунального підприємства "Редакція газети "Замок" Дубенської міської ради"

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Дубенський міськрайонний суд з поданням апеляційної скарги в 10-денний строк з дня отримання постанови з повним текстом.

У випадку неподання апеляційної скарги у вказаний строк постанова набирає законної сили.

В разі подання апеляційної скарги, постанова набирає законної сили за результатами розгляду судом апеляційної інстанції.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Дубенський міськрайонний суд з поданням апеляційної скарги в 10-денний строк з дня отримання постанови з повним текстом.

У випадку неподання апеляційної скарги у вказаний строк постанова набирає законної сили.

В разі подання апеляційної скарги, постанова набирає законної сили за результатами розгляду судом апеляційної інстанції.

Суддя: