Справа № 760/15151/16-а
Суддя: Кізюн Л. І.
Дата ухвалення: 2016-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 2-а-1252/16
У Х В А Л А

07 вересня 2016 року суддя Солом′янського районного суду м. Києва Кізюн Л.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до інспектора СРПП №1 Любомльського ВПГУНП у Волинській області Зінчук В.В. про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Позивач подав до суду адміністративний позов до інспектора СРПП №1 Любомльського ВПГУНП у Волинській області Зінчук В.В. про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, який не відповідає вимогам ст. 106 КАС України.

Так, у позовній заяві потрібно вказати ім'я (найменування) відповідача, посаду і місце служби посадової чи службової особи, яка склала оскаржувану постанову, її поштову адреса, індекс, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі.

Крім того, позивач заявляє клопотання про звільнення його від сплати судового збору у зв'язку з тим, що ст. 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову в справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Відповідно до ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Позивач просить звільнити його від сплати судових витрат не через майновий стан.

Згідно вимог Закону України «Про судовий збір» позивач не відноситься до категорії осіб, які звільняються від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 288 КпАП України особа, яка оскаржує постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Судовий збір та державне мито є різними видами платежів до державного бюджету та регулюються різними нормативними актами - Законом України «Про судовий збір» та Декретом Кабінету Міністрів «Про державне мито». Зазначений Декрет застосовувався при обчислення розміру судового збору до набрання чинності Закону України «Про судовий збір».

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, а позивачу потрібно додати до позовної заяви документ про оплату судового збору у розмірі 551,20 грн. за кожну вимогу немайнового характеру, або документ, який би підтверджував наявність у позивача пільг при його оплаті.

До позовної заяви, викладеної в новій редакції, з урахуванням усіх зазначених недоліків, потрібно додати її копії та копії всіх документів (копії наданих позивачем документів не можливо прочитати), що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам КАС України, то позивачу слід надати строк для усунення зазначених недоліків.

Враховуючи викладене і керуючись ст.ст. 106, 108 КАС України,

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_2 до інспектора СРПП №1 Любомльського ВПГУНП у Волинській області Зінчук В.В. про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ним копії ухвали. Інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена особою, яка подала позовну заяву.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Київського апеляційного адміністративного суду через районний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л.І. Кізюн