Справа № 826/17400/14
Суддя: Сорока М.О.
Дата ухвалення: 2016-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
У Х В А Л А

14 вересня 2016 року м. Київ К/800/26233/15

Вищий адміністративний суд України у складі колегії суддів:

Сороки М.О.,
Смоковича М.І.,
Чумаченко Т.А.,

провівши попередній розгляд адміністративної справи за позовом ТОВ «Континентбуд» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві, третя особа - Державна архітектурно-будівельна інспекція України про визнання неправомірними дій, визнання неправомірною та скасування постанови, за касаційною скаргою ТОВ «Континентбуд» на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 2 березня 2015 року і ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 26 травня 2015 року,-

в с т а н о в и в:

У листопаді 2014 року ТОВ «Континентбуд» звернулось до суду з вказаним позовом, у якому просило визнати:

неправомірними дії Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у місті Києві щодо проведення перевірки;

неправомірною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 178/14/1/7126-35/0207/02/1 від 02.07.2014.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 2 березня 2015 року, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 26 травня 2015 року, у задоволенні позову відмовлено.

У касаційній скарзі ТОВ «Континентбуд», посилаючись на порушення судами норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

У запереченні на касаційну скаргу Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві, посилаючись на законність судових рішень, просить залишити їх без змін.

З`ясувавши обставини справи в межах, передбачених статтею 220 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), колегія суддів приходить до висновку про відмову у задоволенні касаційної скарги з таких підстав.

Встановлено, що відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011, на підставі вимоги прокуратури міста Києва № 07/1/5-1189-14 від 16.05.2014 Інспекцією державного архітектурно - будівельного контролю у місті Києві проведена позапланова перевірка дотримання ТОВ «Континентбуд» дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті будівництва: «Будівництво житлового комплексу «Перлина Троєщини» по вул. Закревського,42, у Деснянському районі м. Києва».

За результатом проведення перевірки складено акт від 24.06.2014, у якому зафіксовано, що на вказаній земельній ділянці, яка огороджена будівельною огорожею, на замовлення позивача виконуються будівельні роботи з будівництва житлового комплексу «Перлина Троєщини» без дозволу на виконання будівельних робіт (керуючись ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель і споруд, будівельних конструкцій та основ», ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (додаток М), Порядком віднесення об'єктів до IV і V категорії складності, затвердженого постановою КМУ від 27.04.2011 р. № 557, об'єкт будівництва відноситься до V категорії складності об'єктів будівництва), чим порушено вимоги частини 1 статті 34 та частини 1 статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На цій підставі 24.06.2014 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Волинській області відносно позивача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

02.07.2014 відповідачем складно спірну у цій справі постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 178/14/1/7126-35/0207/02/1 від 02.07.2014, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 3 пункту 5 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 1096200 грн.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, виходив з наступного.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямованість на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 (далі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до частини 1 статті 37 Закону № 3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

У пункті 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 передбачено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів IV і V категорії складності.

Згідно зі статтею 32 Закону № 3038-VI усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Порядком віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженим Постановою Кабінет Міністрів України № 557 від 27.04.2011, визначено, що категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Клас наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва визначається згідно з вимогами ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» за рівнем можливих економічних збитків і (або) інших втрат, пов'язаних з припиненням експлуатації або втратою цілісності об'єкта. Юридичні та фізичні особи, які беруть участь у визначенні категорії складності об'єктів будівництва, несуть відповідно до закону відповідальність за порушення вимог цього Порядку. Контроль за дотриманням вимог цього Порядку здійснюється спеціально уповноваженими органами у сфері містобудування та архітектури.

Виходячи з наведених законодавчих норм та Порядку № 557 на відповідача покладається обов'язок контролю за дотриманням забудовниками, замовниками та проектними організаціями державних будівельних норм та стандартів, в тому числі, правильності визначення категорії складності об'єкту будівництва.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 557 до V категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак:

1) згідно із Законом України «Про об'єкти підвищеної небезпеки» є об'єктами підвищеної небезпеки;

2) розраховані на постійне перебування більш як 400 осіб та (або) періодичне перебування понад 1000 осіб;

3) становлять можливу небезпеку для більш як 50000 осіб, які перебувають поза об'єктом;

4) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації:

- можуть спричинити збитки в обсязі понад 150000 мінімальних розмірів заробітних плат;

- можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж загальнодержавного значення;

- можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини національного значення..

За аналогічними критеріями визначається категорія складності об'єкту будівництва і за вимогами ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ».

Таким чином об'єкт будівництва - «Будівництво житлового комплексу «Перлина Троєщини» на вул. Закревського, 42 у Деснянському районі м. Києва, відноситься до об'єктів підвищеної небезпеки, тобто до V категорії складності.

Пунктом 7 Порядку № 557 передбачено, що під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) категорія складності таких об'єктів визначається посадовими особами Держархбудінспекції та її територіальних органів, а в разі необхідності - шляхом проведення експертизи експертною організацією чи експертом, що має відповідний сертифікат.

Враховуючи викладене, суди дійшли висновку, що віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва. Разом із тим, відповідні дії може вчинити і Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю з метою накладення штрафу за порушення вимог законодавства при здійсненні самочинного будівництва.

У абзаці 3 пункту 5 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено, що суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за таке правопорушення як виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах на об'єктах V категорії складності - у розмірі дев'ятисот мінімальних заробітних плат.

Відповідно до частини 1 статті 69 та частини 1 статті 71 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Між тим, доказів на підтвердження наявності дозволу на виконання будівельних робіт на вказаному об'єкті, ТОВ «Континентбуд» не надано.

Постановою Кабінету Міністрів України № 150 від 23.04.2014 «Питання функціонування територіальних органів Державної архітектурно-будівельної інспекції» вирішено ліквідувати як юридичні особи територіальні органи Державної архітектурно-будівельної інспекції за переліком згідно з додатком; погоджено пропозицію інспекції щодо утворення її територіальних органів як структурних підрозділів апарату інспекції в АР Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 116 від 12.06.2014 року «Про ліквідацію інспекції архітектурно-будівельного контролю у м. Києві» ліквідовано Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві та призначено Голову Комісії з ліквідації інспекції.

Наказом Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві № 46 від 18.06.2014 «Про створення ліквідаційної комісії для проведення заходів, пов'язаних з ліквідацією Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві» утворено ліквідаційну комісію з ліквідації Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві та затверджено її персональний склад».

Пунктом 18 Порядку здійснення заходів, пов'язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 1074 від 20.10.2011, визначено, що до комісії з припинення органу виконавчої влади або територіального органу з моменту затвердження її персонального складу переходять повноваження щодо управління справами у частині забезпечення здійснення заходів, пов'язаних з реорганізацією або ліквідацією відповідного органу виконавчої влади або територіального органу.

Відповідно до статті 104 ЦК України юридична особа припиняється з результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації.

Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Аналогічна норма міститься у статті 33 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців».

Згідно пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 «Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України», що набрала чинності з 01.08.2014, зобов'язано Державну архітектурно-будівельну інспекцію забезпечити здійснення її територіальними органами, що ліквідуються, функцій та повноважень, покладених на ці органи, до утворення її територіальних органів як структурних підрозділів апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції в АР Крим, містах Києві та Севастополі.

За таких обставин на час проведення перевірки позивача Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві була наділена відповідними повноваженнями.

Підставами для проведення позапланової перевірки, як визначено у пункті 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінет Міністрів України № 553 від 23.05.2011, є, зокрема, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Встановлено, що підставою для проведення відповідачем перевірки позивача був лист-вимога прокуратури м. Києва № 07/1/5-1 189-14 від 16.05.2014 щодо перевірки наявності порушень вимог містобудівного та земельного законодавства

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, як визначено у пункті 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінет Міністрів України № 553 від 23.05.2011, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Встановлено, що згідно акту 24.06.2014 перевірка була проведена в присутності осіб (представників) від замовника будівництва, які допустили посадових осіб відповідача до її проведення.

З урахуванням описаного суди попередніх інстанцій дійшли висновку про відсутність підстав для задоволення позову, оскільки Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві, здійснюючи перевірку позивача та приймаючи спірну у справі постанову № 178/14/1/7126-35/0207/02/1 від 02.07.2014 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, діяла на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, як того вимагає частина 1 статті 19 Конституції України.

З таким висновком погоджується колегія суддів Вищого адміністративного суду України і доводи касаційної скарги його не спростовують.

Відповідно до частини 3 статті 220-1 Кодексу адміністративного суду України суд касаційної інстанції відхиляє касаційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Керуючись ст. ст. 220, 222, 223, 224, 230, 231 КАС України, суд, -

ухвалив:

Касаційну скаргу ТОВ «Континентбуд» - відхилити, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 2 березня 2015 року і ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 26 травня 2015 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копій особам, які беруть участь у справі, та може бути переглянута Верховним Судом України з підстав, у строк та у порядку, визначеними статтями 237, 238, 239-1 КАС України.

Судді: