Справа № 815/4738/16
Суддя: Бойко О.Я.
Дата ухвалення: 2016-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

815/4738/16

Справа № 815/4738/16

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 вересня 2016 року м. Одеса

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Відповідно до вимог статей 105, 106 КАС, у позовній заяві зазначаються, крім іншого: ім'я (найменування) позивача та відповідача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; зміст позовних вимог згідно з ч.4 і 5 ст. 105 цього Кодексу а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів. До позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно кількості відповідачів, документ про сплату судового збору.

Проте дана позовна заява зазначеним вимогам не відповідає.

Так позивач в даному адміністративному позові просить суд стягнути з Кредитної спілки «Астарта» штраф у сумі 17 000,00 грн. Отже, даний позов містить вимогу майнового характеру.

1 вересня 2015 року набрав чинності Закон України від 22.05.2015 року № 484-VIII “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору”, яким внесено зміни до Закону України “Про судовий збір”.

Як вбачається зі ст. 5 Закону України “Про судовий збір” Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг не входять до переліку осіб, які звільнені від сплати судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України “Про судовий збір”, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України “Про судовий збір” ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру суб’єктом владних повноважень або юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно до ст. 8 Закону України “Про Державний бюджет України на 2016 рік” з 1 січня 2016 року мінімальна заробітна плата в місячному розмірі становить – 1 378 гривень.

Доказів сплати судового збору, в розмірі встановленому Законом України “Про судовий збір”, позивачем до адміністративного позову не додано.

Разом з тим, позивач в своєму позові просить суд звільнити Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг від сплати судового збору, у зв'язку з відсутністю у нього коштів, призначених на цю мету.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом № 3674-VI. Так, положеннями ст. 8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

А відтак, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду.

Разом з тим, позивачем, в порушення ч. 1 ст. 71 КАС України, ч. 2 ст. 106 КАС України, не надано до суду жодних доказів на підтвердження обставин того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору за поданий ним позов у встановлений законом порядку, а наведені ним обставини не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Також слід зазначити, що факт подачі позову державною установою, що фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору.

Крім того в Прикінцевих положеннях Закону України “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору” № 484-VIII від 22.05.2015 року, Кабінет Міністрів України зобов’язав забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору. З урахуванням вищезазначеного, сплата судового збору є обов’язком позивача.

Приймаючи до уваги, що позивачем не доведено належними доказами наявність необхідних підстав для звільнення від сплати судового збору та, як наслідок, не виконання позивачем вимог ч. 3 ст. 106 КАС України, суддя вважає за необхідне залишити адміністративний позов без руху, а позивачу надати термін для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі суду.

Крім того, згідно до ч. 3 ст. 106 КАС України суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Між тим, позивач додав до позовної заяви її копію, доданих до неї документів для відповідача, тобто позивач не дотримався вимог ч.3 ст.106 КАС України.

Згідно ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що адміністративний позов подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

У зв’язку з вищевикладеним, суд вважає за необхідне залишити адміністративний позов без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Недоліки повинні бути усунені шляхом приведення адміністративного позову у відповідність до вимог ст. 106 КАС України, шляхом надання до суду доказів направлення на адресу відповідача адміністративного позову з додатками та оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Керуючись ст. 106, 107, ч. 1 ст. 108 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

1. Адміністративний позов залишити без руху.

2. Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви 5 днів з моменту отримання копії даної ухвали позивачем. В іншому випадку позов буде визнаний неподаним та повернутий позивачеві.

3. Копію ухвали невідкладно направити позивачеві.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.185 Кодексу адміністративного судочинства України. Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення 5-денного строку з дня проголошення ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.Я. Бойко