Справа № 806/5156/15
Суддя: Смокович М.І.
Дата ухвалення: 2016-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2016 року м. Київ К/800/12583/16

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України в складі:

головуючого - Смоковича М. І.,

суддів: Сороки М. О., Чумаченко Т. А.,

розглянувши у письмовому провадженні у касаційній інстанції адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко Нова" до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання протиправними та скасування припису і постанови, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області на постанову Житомирського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2015 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 01 березня 2016 року,

у с т а н о в и л а :

У листопаді 2015 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Еко Нова" (далі - ТОВ "Еко Нова") звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області (далі - Інспекція), в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просить:

скасувати припис № 14/15-К про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19 жовтня 2015 року;

визнати протиправною та скасувати постанову № 9-10 від 29 жовтня 2015 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 124020,00 гривень.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 19 жовтня 2015 року посадовими особами Інспекції проведено позапланову перевірку щодо дотримання ТОВ "Еко Нова" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил стосовно проведення реконструкції будівлі котельні, розташованої по вулиці Івана Франка, 104-А, в місті Баранівка Житомирської області, власником якої є ТОВ "Утилізаційний комплекс", яким у відповідності до договору оренди нерухомого майна від 01 квітня 2014 року № 010414 передано в строкове платне користування з правом реконструкції для подальшого використання у господарській діяльності ТОВ "Еко Нова".

За результатами проведення перевірки контролюючим органом складено акт від 19 жовтня 2015 року, в якому встановлено порушення частини десятої статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а саме: недостовірність даних наведених у декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

На підставі акту перевірки відповідачем складено припис № 14/15-К від 19 жовтня 2015 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким зобов'язано позивача усунути порушення відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства у термін до 19 листопада 2015 року.

Окрім цього, розглянувши матеріали перевірки, Інспекцією прийнято постанову № 9-10 від 29 жовтня 2015 року, якою визнано ТОВ "Еко Нова" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 3 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у розмірі 124020,00 гривень.

Вважаючи, що висновки акту перевірки не відповідають фактичним обставинам справи, а притягнення до відповідальності є безпідставним, позивач звернувся до суду з вимогою про визнання протиправними та скасування припису № 14/15-К від 19 жовтня 2015 року та постанови про накладення штрафу № 9-10 від 29 жовтня 2015 року.

Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2015 року, залишеною без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 01 березня 2016 року, адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправними та скасовано припис Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області № 14/15-К від 19 жовтня 2015 року та постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 9-10 від 29 жовтня 2015 року.

Додатковою постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 18 січня 2016 року стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області на користь ТОВ "Еко Нова" сплачений судовий збір у сумі 3078,30 гривень.

У своїй касаційній скарзі Інспекція, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить скасувати їх рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні адміністративного позову.

В свою чергу, представник ТОВ "Еко Нова" у своїх запереченнях зазначає на необґрунтованість касаційної скарги і просить залишити її без задоволення, а судові рішення - без змін.

Касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення з таких підстав.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що відповідно до договору оренди нерухомого майна № 010414 від 01 квітня 2014 року ТОВ "Утилізаційний комплекс" передало ТОВ "Еко Нова" будівлю котельні, яка розташована по вулиці Івана Франка, 104-А, в місті Баранівка Житомирської області, в строкове платне користування з правом реконструкції для подальшого використання у господарській діяльності.

24 червня 2015 року за № ЖТ 32 Інспекцією здійснено реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт об'єкта будівництва "Реконструкція котельні по вул. Івана Франка, 104-А, у м.Баранівка, Житомирської області", ІІІ категорії складності, поданої замовником - ТОВ "Еко Нова".

10 серпня 2015 року відповідачем зареєстровано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації за № ЖТ-44, в якій також вказано найменування закінченого будівництвом об'єкта ІІІ категорії складності "Реконструкція котельні по вул. Івана Франка, 104-А, у м.Баранівка, Житомирської області".

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" на підставі направлення на проведення перевірки № 26/15-к від 07 жовтня 2015 року, посадовими особами Інспекції проведено позапланову перевірку щодо дотримання ТОВ "Еко Нова" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил щодо здійснення реконструкції будівлі котельні, розташованої по вулиці Івана Франка, 104-А, в місті Баранівка Житомирської області, за результатами проведення якої складено акт від 19 жовтня 2015 року.

Так, контролюючим органом встановлено, що у декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої 10 серпня 2015 року за № ЖТ 44 найменування закінченого будівництвом об'єкта, відповідно до затвердженого проекту має назву "Реконструкція котельні по вул. Івана Франка, 104-А, м. Баранівка Житомирська область", а проектна документація шифр проекту 26.09.2014-ПЗ.ВД, розроблена ТОВ "Архітектурний дім", яка затверджена замовником - генеральним директором ТОВ "Еко Нова" має назву "Реконструкція недіючої котельні під цех утилізації відходів по вул. Івана Франка, 104-А в м. Баранівка Житомирська область".

У зв'язку з цим, на думку відповідача, інформація, що зазначена замовником про найменування закінченого будівництвом об'єкта відповідно до затвердженого проекту, у декларації про готовність об'єкта до експлуатації є недостовірною, що є порушенням вимог пункту 16 Порядку прийняття закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13 квітня 2011 року та частини десятої статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 14/15-К від 19 жовтня 2015 року відповідачем зобов'язано ТОВ "Еко Нова" усунути вищезазначені порушення відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства у термін до 19 листопада 2015 року.

Разом з цим, Інспекцією складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19 жовтня 2015 року, яким визначена дата розгляду, а саме 29 жовтня 2015 року о 09:30 годині, справи про правопорушення, що передбачене абзацом 3 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

За результатами розгляду матеріалів Інспекцією прийнято постанову № 9-10 від 29 жовтня 2015 року, якою визнано ТОВ "Еко Нова" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 3 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у розмірі 124020,00 гривень.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не може бути притягнутий до відповідальності за порушення, встановлене Інспекцією, оскільки жодних порушень будівельних норм і державних стандартів перевіркою не встановлено. Зазначення у декларації найменування об'єкта відмінного від того, яке конкретизовано у робочому проекті, розробленому ТОВ "Архітектурний дім" не є порушенням у розумінні пункту 22 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13 квітня 2011 року та не призвело до невиконання або неналежного виконання позивачем будівельних робіт, оскільки об'єкт повністю відповідає робочому проекту та зазначеному у декларації категорії складності об'єкта будівництва.

Зазначена позиція була підтримана і Житомирським апеляційним адміністративним судом, який переглянув постанову суду першої інстанції та залишив її без змін.

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України зазначені висновки судів попередніх інстанцій вважає обґрунтованими та такими, що зроблені на підставі правильно застосованих норм матеріального та процесуального права.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України встановлено, що основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та контролю у сфері житлово-комунального господарства, а саме:

- здійснення в межах своїх повноважень державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із зазначених питань;

- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування господарської діяльності, пов'язаної зі створенням об'єктів архітектури;

- внесення Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України пропозицій щодо формування політики із відповідних питань.

Поняття державного архітектурно-будівельного контролю міститься у частині першій статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та означає сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Частиною другою статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій;

перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

За приписами пунктів 16, 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до підпункту "а" пункту 3 частини 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

У відповідності до пункту 4 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою інспекції за результатами перевірки.

За змістом статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. Форма декларації про готовність об'єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

У пункті 18 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13 квітня 2011 року, визначено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та вносить їх до реєстру. Після проведення реєстрації один примірник декларації повертається замовнику особисто або рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням, другий - залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який її зареєстрував.

В силу частини десятої статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Згідно з абзацом 3 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення як експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації об'єктів III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Пунктом 22 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461від 13 квітня 2011 року передбачено, що у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовнику (його уповноваженій особі) протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

Замовник зобов'язаний протягом трьох робочих днів з дня самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) в зареєстрованій декларації або отримання відомостей про виявлення недостовірних даних подати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення їх органом державного архітектурно-будівельного контролю до реєстру шляхом подання особисто або надсилання відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю рекомендованим листом з описом вкладення заяви за формою згідно з додатком 6 до цього Порядку, декларації, в якій виявлено технічну помилку або недостовірні дані, в одному примірнику та декларації, в якій враховано зміни, у двох примірниках за формою згідно з додатками 2, 3, 4, 5 до цього Порядку.

З вищенаведеного вбачається, що недостовірними відомостями згідно з Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів є встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації.

Так, 24 червня 2015 року за № ЖТ 32 Інспекцією здійснено реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт об'єкта будівництва "Реконструкція котельні по вул. Івана Франка, 104-А, у м. Баранівка, Житомирської області", ІІІ категорії складності, поданої замовником - ТОВ "Еко Нова".

10 серпня 2015 року відповідачем зареєстровано декларацію про готовність об'єкта до експлуатації за № ЖТ-44 , в якій також вказано найменування закінченого будівництвом об'єкта ІІІ категорії складності "Реконструкція котельні по вул. Івана Франка, 104-А, у м. Баранівка, Житомирської області".

Отже, найменування об'єкта будівництва в деклараціях вказано однакове.

Слід зауважити, що у документах, зокрема в направленні для проведення позапланової перевірки № 26/15-к від 07 жовтня 2015 року та безпосередньо в самому акті перевірки від 19 жовтня 2015 року Інспекцією також зазначено найменування перевірки об'єкта будівництва як "Реконструкція будівлі котельні по вул. Івана Франка, 104-А, у м. Баранівка, Житомирської області", що більш конкретизує об'єкт будівництва "Реконструкція котельні по вул. Івана Франка, 104-А, у м. Баранівка, Житомирської області", вказаний позивачем у деклараціях про початок виконання будівельних робіт об'єкта будівництва та про готовність об'єкта до експлуатації.

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України звертає увагу на те, що контролюючим органом жодних порушень будівельних норм і державних стандартів внаслідок проведення перевірки не встановлено.

Об'єкт будівництва повністю відповідає робочому проекту, розробленому ТОВ "Архітектурний дім".

Разом з цим, позивачем не було спричинено зміни категорії складності об'єкта будівництва, яке б послугувало необхідності отримання додаткових дозволів, а також виконання додаткових будівельних робіт замовником.

Визначення правопорушення у сфері містобудівної діяльності чітко відображено у статті 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та означає протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

За такого правового врегулювання, колегія суддів Вищого адміністративного суду України вважає, що позивачем не було вчинено будь-яких протиправних дій як суб'єкта містобудування, які б призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами, у розумінні частини першої статті 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

За таких обставин, в діях позивача відсутні порушення, передбачені абзацом 3 пункту 6 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Відповідно до частини першої статті 224 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили порушень норм матеріального і процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

З огляду на викладене, висновки судів попередніх інстанцій є правильними, обґрунтованими, відповідають нормам матеріального та процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваних судових рішень відсутні.

Доводи, які містяться в касаційній скарзі, висновків судів та обставин справи не спростовують.

Керуючись статтями 222-224, 231, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів

у х в а л и л а :

Касаційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області залишити без задоволення.

Постанову Житомирського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2015 року та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 01 березня 2016 року у цій справі залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії сторонам у справі та оскарженню не підлягає.

Головуючий М. І. Смокович

Судді М. О. Сорока

Т. А. Чумаченко