Справа № 807/1193/16
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2016-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 вересня 2016 рокум. Ужгород№ 807/1193/16

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Луцович М.М. вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за позовною заявою керівника Хустської місцевої прокуратури радника юстиції Зовдун С.П. до Державного підприємства «Хустське лісове дослідне господарство», Закарпатського обласного управління лісового та мисливського господарства третя особа без самостійних вимог на стороні позивача Державна екологічна інспекція у Закарпатській області про визнання протиправними дій, скасування дозволу в частині та скасування лісорубного квитка,-

в с т а н о в и в:

Керівник Хустської місцевої прокуратури радник юстиції Зовдун С.П. звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державного підприємства «Хустське лісове дослідне господарство», Закарпатського обласного управління лісового та мисливського господарства третя особа без самостійних вимог на стороні позивача Державна екологічна інспекція у Закарпатській області про визнання протиправними дій, скасування дозволу в частині та скасування лісорубного квитка.

Крім того, позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваного лісорубного квитка Серії 02 ЛКБ №519482 від 02.08.2016 року до винесення остаточного рішення у справі та заборонити ДП «Хустське лісове дослідне господарство» вчиняти вирубку дерев у відповідності до лісорубного квитка серії 02 ЛКБ №519482 від 02.08.2016 року до винесення остаточного рішення.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.106 цього Кодексу.

Розглянувши поданий адміністративний позов, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з огляду на наступне.

Так, відповідно до вимог ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Однак, позивачем не надано суду доказів про сплату судового збору за подання адміністративного позову та за подання заяви про вжиття заходів забезпечення позову в належній сумі та на належні реквізити суду, проте в позовній заяві міститься клопотання про звільнення від сплати належних судових витрат або відстрочення сплати судових витрат на строк до ухвалення судового рішення у справі.

Так, в обґрунтування даного клопотання позивач вказує на те, що представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом, є конституційною функцією прокуратури України, яка передбачена ст. 121 Основного Закону України. Відхилення клопотання про звільнення прокуратури Закарпатської області від сплати судового збору є порушенням ст.ст. 55, 129 Конституції України, оскільки право на оскарження судових рішень, як конституційна засада судочинства, становить невід'ємну складову права на судовий захист, яке не може бути обмежено.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі; зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Таким чином, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі ст. ст. 10, 60 ЦПК покладається на заінтересовану особу.

Крім того вказує на те, що відповідно до статті 89 Закону України «Про прокуратуру» фінансування органів прокуратури здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України. При цьому інших джерел фінансування, крім коштів Державного бюджету України, органи прокуратури не мають. Водночас чинним законодавством не передбачено можливості призупинення здійснення прокуратурою функцій, визначених Конституцією України та Законом України «Про прокуратуру», у зв'язку із відсутністю фінансування, зокрема на сплату судового збору.

Суд зазначає, що питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом № 3674-VI. Відповідно до ст. 8 вказаного Закону: враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначене положення закону кореспондується з приписами ч. 1 ст. 88 КАС України, а саме: суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до Прикінцевих положеннях Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" № 484-VIII від 22.05.2015 року, Кабінет Міністрів України зобов'язав забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Як зазначив у своїх рішеннях Вищий адміністративний суд України, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати (ухвали Вищого адміністративного суду України, зокрема від 26.01.2016 по справах № К/800/2325/16, № К/800/2224/16, та узгоджується із позицією Верховного Суду України, наведеною в ухвалі від 28.09.2015 (справа № 21-5496а15).

Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке право мають і бюджетні установи.

Однак, зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що бюджетні установи, які діють як суб'єкт владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Вивчивши доводи позивача, наведені в якості підстав для задоволення поданого клопотання та, враховуючи, що факт подачі позову державною установою, що фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України не є безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору, суддя доходить висновку, що наведені ним обставини не є підставою для відстрочення сплати судового збору.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України "Про судовий збір " (надалі - Закон №3674).

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону №3674 судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Водночас, п.3 ч.3 ст.4 Закону №3674 закріплено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Відповідно п.6 ч.3 ст.4 Закону №3674 закріплено, що за подання до адміністративного суду заяви про забезпечення доказів або позову, сплачується судовий збір у розмірі 0,3 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до Закону України Про Державний бюджет України на 2016 рік розмір мінімальної заробітної плати на 01 січня 2016 року складає 1378 грн. 00 коп.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір",у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Так судом встановлено, що позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру.

Для сплати судового збору для звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - УК у м. Ужгороді, 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38015610; банк отримувача - ГУ ДКСУ у Закарпатській області; код банку отримувача (МФО) - 812016; рахунок отримувача - 4002; код класифікації доходів - 22030101; призначення платежу - " 101"; _____"код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті"; "Судовий збір, за позовом ____(зазначається ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа)".

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду оригінал доказу сплати судового збору згідно ставок, передбачених Законом України "Про судовий збір" за подання адміністративного позову немайнового характеру у розмірі 2756,00 грн.та за подання заяви про забезпечення позову у розмірі 413,40 грн.

Відповідно до статті 108 частини 1 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 106, 108, 160, 165 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву керівника Хустської місцевої прокуратури радника юстиції Зовдун С.П. до Державного підприємства «Хустське лісове дослідне господарство», Закарпатського обласного управління лісового та мисливського господарства третя особа без самостійних вимог на стороні позивача Державна екологічна інспекція у Закарпатській області про визнання протиправними дій, скасування дозволу в частині та скасування лісорубного квитка - залишити без руху.

2.Надати Керівнику Хустської місцевої прокуратури радник юстиції Зовдун С.П. строк до 26 вересня 2016 року для усунення вищезазначених недоліків.

3. Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України, та може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд в порядку і строки, передбачені ст. 186 КАС України. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення, а якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. (копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції).

Суддя М.М. Луцович