Справа № 328/3205/16-а
Суддя: Петренко Л. В.
Дата ухвалення: 2016-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення заяви без руху

08 вересня 2016 року м. Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Петренко Л.В.,

розглянувши заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області про розяснення постанови Токмацького районного суду Запорізької області від 13 вересня 2011 року по справі № 2-а-3497/2011 за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12 до Головного Управління праці та соціального захисту населення Запорізької обласної державної адміністрації, яке було замінено на Департамент соціального захисту населення Запорізької обласної державної адміністрації, про стягнення недоплаченої у 2011 році щорічної разової грошової допомоги учаснику бойових дій та зобовязання вчинити певні дії,

встановив:

06 вересня 2016 року заступник начальника Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області звернувся до суду з заявою про розяснення постанови Токмацького районного суду Запорізької області від 13 вересня 2011 року по справі № 2-а-3497/2011, в якій просив розяснити постанову Токмацького районного суду Запорізької області від 13 вересня 2011 року по справі № 2-а-3497/2011, зазначивши розмір грошових коштів у вигляді грошових одиниць, який підлягає стягненню на користь ОСОБА_11 з Департаменту соціального захисту населення Запорізької обласної державної адміністрації по справі № 2-а-3497/2011; розглянути заяву Головного управління за відсутності його представника та повідомити Головне управління про результати судового розгляду заяви шляхом направлення на їх адресу копії відповідного судового рішення.

Вивчивши заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області про розяснення постанови, приходжу до наступного висновку.

Заява має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, передбаченим положенням КАС України.

Заява про розяснення рішення суду не містить необхідних відомостей, на підставі статей 106, 108, 170 КАС України вважаю необхідним залишали без руху та надавати заявнику строк для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява; 2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; 4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо; 6) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Згідно ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

З огляду на вказані вимоги заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) заявника, а також ім'я, найменування осіб - сторін у справі, їх місце знаходження, проживання, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такі відомі.

В порушення зазначених вимог в заяві взагалі не зазначено ні заявника, ні інших осіб, які брали участь у розгляді справи № 2-а-3497/2011.

Відповідно до положень ст. 170 КАС України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення протягом десяти днів із повідомленням заявника (особи, яка бере участь у справі, державного виконавця, які звернулися із заявою про роз'яснення судового рішення) та осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення.

В заяві заступник начальника Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області просить розяснити постанову Токмацького районного суду Запорізької області від 13 вересня 2011 року по справі № 2-а-3497/2011, зазначивши розмір грошових коштів у вигляді грошових одиниць, який підлягає стягненню на користь ОСОБА_11 з Департаменту соціального захисту населення Запорізької обласної державної адміністрації по справі № 2-а-3497/2011; розглянути заяву Головного управління за відсутності його представника та повідомити Головне управління про результати судового розгляду заяви шляхом направлення на їх адресу копії відповідного судового рішення.

Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

За роз'ясненням рішення суду можуть звертатися особи, які брали участь у справі, або державний виконавець у випадку, коли рішення є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Така заява подається в копіях відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі. Копія заяви надсилається особам, які беруть участь у справі одночасно з судовою повісткою.

В даному випадку заява про розяснення постанови суду подана в одному екземплярі, примірників заяви про розяснення постанови суду та доданих до неї документів, для осіб, які брали участь у справі не надано.

В заяві про роз'яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Таких обставин заявником не зазначено.

Роз'яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов'язкового характеру.

В даному випадку заявник в заяві не вказує, що саме у резолютивній частині постанови є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість постанови, які припускаються варіанти тлумачення постанови, як це впливає на його виконання.

З заяви слідує, що заявник фактично просить зазначити розмір грошових коштів у вигляді грошових одиниць, який підлягає стягненню на користь стягувача з боржника, тобто змінити зміст судового рішення.

Як вже зазначалося, відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КАС України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

В даному випадку заявнику необхідно зазначити, що саме що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Таким чином, суд вважає за необхідне залишити заяву без руху, надавши заявнику строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 106, 108, 170 КАС України,

ухвалив:

Заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області про розяснення постанови Токмацького районного суду Запорізької області від 13 вересня 2011 року по справі № 2-а-3497/2011 за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12 до Головного Управління праці та соціального захисту населення Запорізької обласної державної адміністрації, яке було замінено на Департамент соціального захисту населення Запорізької обласної державної адміністрації, про стягнення недоплаченої у 2011 році щорічної разової грошової допомоги учаснику бойових дій та зобовязання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати заявнику строк, який не може перевищувати 3 дні з дня отримання копії ухвали для усунення вказаних недоліків.

У разі невиконання ухвали в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції, за правилами, встановленими ст.ст. 185-187 КАС України.

Суддя: /підпис/

згідно з оригіналом

Суддя: