Справа № 802/1335/16-а
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2016-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

12 вересня 2016 р. Справа № 802/1335/16-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви Могилів - Подільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Вінницькій області до Релігійної організації "Чоловічий монастир на честь усікновення Глави Іоанна Предтечі Вінницької єпархії Української Православної Церкви" про стягнення податкового боргу

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Могилів - Подільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Вінницькій області до Релігійної організації "Чоловічий монастир на честь усікновення Глави Іоанна Предтечі Вінницької єпархії Української Православної Церкви" про стягнення податкового боргу по орендній платі з юридичних осіб у сумі 52319,57 грн.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Вимоги щодо форми і змісту позовної заяви встановлені у ст.ст. 105, 106 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Норми статті 106 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень цієї статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Частиною 3 статті 106 КАС України встановлено, що суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Абзацом двадцять сьомим пункту 2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270 (далі Правила), визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - повідомлення, яким оператор поштового зв'язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача (абзац 17 пункту 2 Правил).

Як вбачається із матеріалів справи, заявником як доказ надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів долучено фіскальний чек від 06.09.2016 року про направлення рекомендованого листа.

Разом із тим, із даного фіскального чеку не можливо встановити особу, якій було надіслано рекомендований лист, оскільки в ньому зазначено "С ЛЯДОВА ЧО", що аж ніяк не є найменуванням відповідача. Особу адресата вказаного рекомендованого листа також неможливо встановити за його внутрішнім цифровим ідентифікатором, що вказаний на самому фіскальному чекові, користуючись послугою "Відстеження поштових відправлень", яка доступна на Інтернет-ресурсі Українського державного підприємства поштового зв'язку "Укрпошта". Зазначене не дає можливості суду достовірно встановити факт направлення копії позовної заяви з доданими документами саме відповідачу.

Крім того, зазначений фіскальний чек не свідчить про надіслання із повідомленням про вручення адресату копії позовної заяви та доданих до неї документів, оскільки в останньому значиться лише поштова відмітка "лист реком." При цьому у зазначеному розрахунковому документі відсутня інформація про оплату послуг за пересилання поштового відправлення із повідомленням про його вручення.

Таким чином, позивач надав до суду фіскальний чек, який не може свідчити про надіслання поштової кореспонденції саме відповідачу, з повідомленням про вручення, як того вимагають приписи Кодексу адміністративного судочинства України.

Судом також встановлені й інші недоліки позовної заяви.

Так, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Як вбачається із прохальної частини даного позову, позивач просить суд винести рішення про стягнення заборгованості ПТ "Чоловічий монастир на честь усікновення Глави Іоанна предтечі Вінницької Єпархії Української православної церкви" по орендній платі з юридичних осіб на суму 52319,57 грн., на користь місцевого бюджету.

Порядок реалізації права органу державної податкової служби на звернення до суду з позовом про стягнення податкового боргу визначено ст. 95 Податкового кодексу України (надалі - ПК України). Зокрема, відповідно до п. 95.1 ПК України орган державної податкової служби здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

У п. 95.3 ПК України зазначено, що стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання органам державної податкової служби, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Водночас положеннями п. 95.4 ст. 95 ПК України передбачено, що орган державної податкової служби на підставі рішення суду здійснює стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу за рахунок готівки, що належить такому платнику податків.

Таким чином, погашення податкового боргу платника податку здійснюється шляхом:

- стягнення грошових коштів, які знаходять на його рахунках, за рішенням суду;

- продажу його майна, що перебуває в податковій заставі, за рішенням суду про надання дозволу;

- стягнення коштів за рахунок готівки за рішенням суду.

З огляду на це положення, звертаючись до суду, податковий орган повинен обов'язково зазначати джерело погашення податкового боргу: кошти, готівка чи майно платника податків, оскільки від цього залежить порядок реалізації повноважень, вид судового провадження та предмет доказування у справі.

У даному ж випадку заявляючи вимогу про стягнення податкового боргу із відповідача, позивач у позовній заяві не визначив джерело погашення податкового боргу, а отже фактично нечітко сформував зміст заявлених позовних вимог.

Вищенаведене свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам процесуального Закону.

За правилами визначеними частиною 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в статті 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

З огляду на викладене приходжу до висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху з наданням особі, яка її подала, строку для усунення виявлених судом недоліків, шляхом надання належних доказів направлення відповідачу позовної заяви із доданими до неї матеріалами; конкретизації змісту заявлених позовних вимог, а саме уточнення джерела погашення податкового боргу.

Керуючись статтею 108 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Могилів - Подільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Вінницькій області до Релігійної організації "Чоловічий монастир на честь усікновення Глави Іоанна Предтечі Вінницької єпархії Української Православної Церкви" про стягнення податкового боргу залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович