Справа № 804/150/16
Суддя: Павловський Дмитро Павлович
Дата ухвалення: 2016-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 лютого 2016 р. справа № 804/150/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Павловського Д.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е.Дзержинського" до Дніпропетровської митниці ДФС про скасування картки відмови, визнання недійсним та скасування рішення, -
Представник позивача надав в судове засідання клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позов задовольнити.
Представник відповідача подав письмові заперечення. в яких зазначив, що враховуючи результати перевірки, виявлені невідповідності та неповнота наданих документів за переліком, сформованим відповідно до положень частини третьої статті 53 Митного Кодексу України (далі МК України), не підтвердження заявленої митної вартості за результатами проведених розрахунків з урахуванням документів, що надані позивачем, керуючись вищезазначеними положеннями законодавства, у відповідача відсутні підстави для визнання заявленої декларантом митної вартості та скасування рішення про коригування митної вартості №110010000/2015/600409/1 від 02.07.2015.
Таким чином, відповідач вважає, що посадові особи Дніпропетровської митниці при прийнятті спірного рішення про коригування митної вартості заявленого ПАТ «ДМКім.Ф.Е. Дзержинського»товару та оформленні картки відмови діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством, а тому представник відповідача просив суд у задоволенні позову відмовити.
Відповідно до частини 4 статті 128 КАС України у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.
Згідно з частиною 6 статті 128 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Таким чином, частина 6 статті 128 КАС України, надає суду можливості проводити подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у сукупності, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 02.07.2015 позивач звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС для митного оформлення товару: № 1 «магнезія випалена (не спечена) у вигляді порошку темно-коричневого кольору та дрібних камінців»; товару №2 «аналогічні суміші: маса периклазофорстеритова для торкретування».. Даний товар надійшов на адресу ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат ім.Ф.Е. Дзержинського» на підставі зовнішньоекономічного контракту від 14.02.2014р. №DTH 013-14/14-0315-12, укладеного між Dalmond Trade House Limiited (Кіпр) та позивачем та заявлений до митного оформлення шляхом подання митної декларації №110010000/2015/021384. Митна вартість товару була заявлена позивачем шляхом подання декларації митної вартості форми ДМВ1 за ціною договору (основний метод) відповідно до статті 58 МКУкраїни, а саме товару №1- 0,286 долларів США за кг; товару №2 - 0,400 долларів США за кг.
Відповідно статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 МКУкраїни.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування.
Відповідно до статті 33 МКУкраїни, митні органи використовують інформаційні ресурси, що знаходяться у їх віданні, створені, оброблені та накопичені в інформаційних системах та складаються із відомостей, що містяться у документах, які надаються під час проведення митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів, та інших документах.
Так, за результатами контролю із застосуванням системи управління ризиками було виявлено ризик можливого заниження митної вартості товару, що спричинило необхідність здійснити перевірку правильності її визначення, звернувши увагу на вартість ідентичних або подібних товарів.
За митною декларацією №110010000/2015/007158 при візуальному контролі документів до МДвиявлено певні ознаки ризиковості операції, що визначені наступними індикаторами ризиків:105-2 «можливе заниження митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості. Звернути увагу на митну вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів. Провести перевірку відомостей, що містяться в документах, які підтверджують митну вартість товарів. У випадках передбачених частинами третьою четвертою ст.53 МК, здійснити запит додаткових документів. У випадках передбачених частиною шостою ст.54 МК, прийняти рішення про коригування митної вартості Товар №1. Витребувати у декларанта заявлені у гр..44 митної декларації документи, що підтверджують митну вартість товарів.».
Згідно листа ДМС України №4/09-005-ЕП від 02.01.2002 митницями отримано обовязкове для виконання Положення про уніфікований порядок проставляння органами держав-учасниць СНД на транспортних та комерційних документах печаток та штампів митних органів країн відправлення товарів, а також митних органів транзитних країн.Відповідно до пункту 6 Положення у випадках ввезення товарів з однієї країни СНД на митну територію іншої, відсутність на транспортних та комерційних документах відміток відповідних митних органів держав СНД є підставою для застосування додаткових форм митного контролю.
Посадовою особою Дніпропетровської митниці ДФС відповідно до пункту 4.1 статті 54 Митного кодексу України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості.
В результаті такого контролю встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності, а саме: товар імпортовано за контрактом від 14.02.2014р. №DTH 013-14/14-0315-12, що заявлений декларантом позивача як непрямий контракт, тобто укладений не з виробником оцінюваного товару, а з посередником.
Так, відповідно до Відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 №1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій», зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, декларується під кодом 4104.
Декларантом позивача контракт від 14.02.2014р. №DTH 013-14/14-0315-12 в гр. 44 МД 06.10.2015 № 110010000/2015/021384 задекларовано під кодом 4100.
Судом встановлено, що у зв'язку з тим,що контракт на є прямий, то позивачем до документів митного оформлення надано договір комісії від 23.11.201 року № DTH-090-11 між виробником ТОВ група «Магнезит» (Росія) та Dalmond Trade House Limiited (Кіпр).
Враховуючи наявність договір комісії, ціна продажу товару повинна включати складову щодо комісійної винагороди комісіонера, яка відповідно до ч.10 с.58 МКУ є складовою митної вартості. Зазначенний контракт із третіми особами, що повязанний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не містить кількісних показників, що стосуються підтвердження митної вартості товарів, що оцінюються. Документи,що підтверджують врахування комісійної винагороди комісіонера у митній вартості, як складової митної вартості, до митного оформлення декларантом Позивача не надано.
Судом встановлено, що рахунки виробника та інвойси продавця товару не містять жодних печаток та штампів прикордонних служб, станцій та митниць.
Відповідно до Положення про уніфікований порядок проставляння митними органами держав - учасниць Співдружності Незалежних Держав на транспортних і комерційних документах печаток і штампів митних органів країн відправлення товарів, а також митних органів транзитних країн, яке було затверджене на 32-му засіданні Ради керівників митних служб держав - учасниць Співдружності рішенням N 5/32 від 13.09.2001 (набрало чинності з 01.01.2002 та обов'язкове для виконання митними органами держав - учасниць Співдружності), відсутність на транспортних і/або комерційних документах відміток відповідних митних органів держав СНД є підставою для застосування додаткових форм митного контролю.
Суд зазначає, що документи, визначені пунктом 2.6 статті 53 МКУкраїни, які містять відомості, що підтверджують транспортну складову у вартості оцінюваних товарів позивачем надані не були.
Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до частини 5 статті 54 МКУкраїни, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням пунктів 2, 3 статті 53 МКУкраїни, посадовою особою митниці зобов'язано декларанта протягом 10 календарних днів додатково надати (за наявності) наступи; документи:
договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації;
виписку з бухгалтерської документації;
каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Листом №062Д/1705 від 02.07.2015, надісланим у складі електронного повідомлення, декларантом проінформовано відповідача про неможливість надання додаткових документів, зазначених у вимогах митного органу, в термін визначений пунктом 3 статті 53 МКУкраїни та повідомлено, що зазначені документи будуть надані в установлений законом термін відповідно пункту 8 статті 55 МКУкраїни.
Відповідно до пунктів 6.2 та 6.3 статті 54 МКУкраїни митний орган може відмовитивмитному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю у разі, якщо:
заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів;
невірно проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару;
неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 статті 53 МК України;
відсутності у документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
У зв'язку ізнеможливістю застосування першого методу визначення митної вартостітоварів посадовою особою Дніпропетровської митниці було послідовно перейдено до другорядних методів визначення митної вартості.
Так, суд зазначає, що відповідно до ст.59 МКУ, у разі якщо митна вартість імпортованих товарів не може бути визначення згідно з положенням ст.58 МКУ, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експлрту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.
Відровідно до ст.60 МКУ (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних товарів), у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно згідно з положеннями ст.ст.58 і 59 МКУ, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами , які продано на експорт в україну і час експорту яких збігається з часом еспорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.
Також відсутня інформація щодо вартості аналогічних (подібних) товарів (стаття 60 МК України), митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) за посередницьким контрактом.Методи на основі віднімання та додавання вартості(статті 62,63 МК України) неможливо застосувати у зв'язку із відсутністю об'єктивних, документально підтверджених даних, які піддаються обчисленню.
У разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).
Отже, у звязку в викладеним під час перевірки заявленої митної вартості товару та здійсненні митної оцінки виникла потреба у використанні різних джерел її обґрунтування та була необхідність застосування різних підходів до оцінки товарів.
Застосований митницею резервний метод визначення митної вартості (стаття 64 МК України) базується на світовій практиці, згідно якої в рамках цього методу допускається розумна гнучкість в підходах до застосування попередніх методів визначення митної вартості.
При здійсненні контролю співставлення, тобто порівняння рівня заявленої митної вартості з інформацією, наявною у митного органу щодо вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів митне оформлення яких вже здійснено посадовою особою митниці встановлено, що в базі даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи містилась наступна інформація:
Товар № 1 наявна інформація щодо митного оформлення ідентичного товару «Флюс озалізнений магнезіальний марки DALSLAG PL703 15 вміст MgO-83,6%; SiО2-2,44%, СаО-7,30%, Fe2О3 - 5,45%. Використовується для коригування змісту шлаку в сталеплавильному виробництві» (враховуючи хімічний склад, марку, сферу застосування,, час ввезення, розмір партії): МД від 25.05.2015 № 112030000/2015/7418, від 15.06.2015 № 112030000/2015/8894 з митною вартістю товару визначеною митним органом за резервним методом на рівні 0,373 дол.США/кг (вартість заявлена за ціною угоди за відомостями електронного інвойсу 0,315 дол.США/кг).
Позивачем митна вартість товару, заявлена на рівні 0,286 доларів США/кг.
Позивачем митна вартість товару, заявлена на рівні 0,400 доларів США/кг.
Митна вартість товару № 1 «магнезія випалена (не спечена) марки DALSLAG PL 663 скоригована митницею, згідно з положеннями ст.64 МКУ, та ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом митній вартості на рівні 0,373 дол.США/кг.
Митна вартість товару № 2 «торкрет-маса периклазофорстеритового складу марки DALSLAG PL70» скоригована митницею, згідно з положеннями ст.64 МКУ, та ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом митній вартості на рівні 0,58 дол.США/кг.
Правомірність застосування зазначених декларацій підтверджується витягом з бази митного органу.
Митні оформлення за зазначеними МД здійснені за скоригованою вартістю із застосуванням методу 2-г.
Отже, для можливості застосування методів 2а) та 26), митні оформлення, що стали підставою для коригування митної вартості повинні бути здійсненні за вартістю операиії. тобто за ціною договору.
Аналогічні норми містяться у пунктах 4 приміток до статей 2 та 3 Тлумачних приміток, які є невід'ємною частиною Угоди про застосування статті VII ГАТТ.
У зв'язку з тим, що в базі даних ЄАІС була наявна лише інформація щодо митного оформлення, здійсненого за методом 2-ґ, у посадової особи митниці не було правових підстав для застосування попередніх методів, у зв'язку з чим застосовано саме резервний метод.
Коригування митної вартості проведено за рішенням від 02.07.2015 №
Коригування митної вартості проведено за рішенням № 110010000/2015/600409/1 від 02.07.2015 (резервний метод).
Таким чином, суд вважає, що Рішення про коригування митної вартості товарів прийнято митницею відповідно до норм чинного законодавства.
Відповідно до статті 264 МКУкраїни, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
Таким чином, суд приходить до висновку, що Картка відмови прийнята відповідачем відповідно до норм чинного законодавства.
Відповідно до положень частини 7 статті 55 МКУкраїни, у випадку незгоди з рішенням про коригування митної вартості товарів, декларант має право на випуск товару у вільний обіг під гарантійні зобов'язання шляхом надання гарантій, крім випадків, передбачених частини 6 статті 307 МКУкраїни.
Декларант позивача скористався наданим правом і спірний товар був випущений у вільний обіг за МД № 110010000/2015/021394 від 02.07.2015.
Згідно з частиною 8, 9 статті 55 МКУкраїни позивач листом № 062Д/2110 від 17.08.2015 звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС з проханням розглянути питання щодо відкликання спірного Рішення про коригування митної вартості. Додатково позивачем надано висновок експерта Дніпропетровської ТПП від 21.07.2015 №ГО-2287.
Враховуючи результати перевірки, невідповідність відомостей у наданих документах, виявлені під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості та зазначені у графі 33 оскаржуваного Рішення про коригування митної вартості, неможливість проведення обчислення заявленного рівня митної вартості на підстві наданих документів, неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно зі сформованим митницею переліком. у митниці були відсутні правові підстви для визнання заявленної декларантом митної вартості та скасування Рішення про коригування митної вартості №110010000/2015/600409/1 від 02.07.2015.
Відповідно до положень частини 2 статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обовязковою при її обчисленні.
В силу частини 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст.11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частинами 1, 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
За викладених обставин та відповідних доказів, суд вважає, що позовні вимоги не знайшли свого підтвердженняв ході судового розгляду, а тому у задоволенні позову ПАТ «ДМК ім.Ф.Е. Дзержинського» до Дніпропетровської митниці ДФС про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів слід відмовити за викладених підстав.
Відповідно до статті 94 КАС України судові витрати у справі покладаються на сторону, проти якої ухвалена постанова.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.10, 11, 69, 71, 94, 122, 128, 158 - 163, 167 КАС України, суд, -
У задоволенні позову Публічного акціонерного товариства «Дніпропетровський металургійний комбінат ім.Ф.Е. Дзержинського» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів- відмовити.
Постанова суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд, в порядку та у строки, передбачені ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України, та набирає законної сили відповідно до ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Д.П. Павловський