Справа № 686/15985/16-а
Суддя: Мороз В. О.
Дата ухвалення: 2016-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2016 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Мороз В.О. перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання дій працівників поліції бездіяльністю, скасування схеми ДТП та протоколу про адміністративне правопорушення та захист честі та гідності, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом до Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання дій працівників Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області бездіяльністю, скасування схеми ДТП, складеної 23.06.2014 року та протоколу складеного ДАІ від 04.07.2014 року, та зобов'язання Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області вибачитись перед позивачем для відновлення честі і гідності останнього.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно із ч. 2 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 17 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Вказані норми права встановлюють, що в порядку адміністративного судочинства захищаються права та інтереси осіб у сфері публічно-правових відносин. Публічно-правові відносини є складовою частиною правових відносин, які виникають у суспільстві.

Отже, до адміністративного суду з адміністративним позовом має право звернутись особа за захистом саме публічного права, свободи чи інтересу у сфері публічно-правових відносин.

Разом з цим, ч. 2 ст. 18 КАС України встановлено, що окружним адміністративним судам підсудні адміністративні справи: однією зі сторін в яких є орган державної влади, інший державний орган, орган влади Автономної Республіки Крим, обласна рада, Київська, Севастопольська міська рада, їх посадова чи службова особа, крім випадків, передбачених цим Кодексом, та крім справ щодо їх рішень, дій чи бездіяльності у справах про адміністративні проступки та справ, які підсудні місцевим загальним судам як адміністративним судам.

Щодо першої вимоги, як вбачається із позовної заяви, позивач просить визнати дії працівників Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області по розгляду його звернення щодо фальсифікації місця та обставин ДТП з допомогою схеми, складеної 26.06.2014 року, та протоколу про адміністративне правопорушення, складеного 04.07.2014 року бездіяльністю, посилаючись при цьому на ст. 4 Закону України «Про звернення громадян».

Згідно з частиною 1 статті 20 Закону України "Про звернення громадян" громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об'єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов'язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Отже, суть позовної вимоги ОСОБА_1 зводиться до того, що він оскаржує бездіяльність Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області у звязку із тим, що не було розглянуто його звернення відповідно до вимог ЗУ «Про звернення громадян», а тому дана позовна вимога згідно ч. 2 ст. 18 КАС України не підсудна Хмельницькому міськрайонному суду, і позивачу слід звертатись до Хмельницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом.

Відповідно до п. 6 ч. 3 ст. 108 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо справа не підсудна цьому адміністративному суду.

Таким чином, позовну заяву ОСОБА_1 в частині позовних вимог щодо визнання дій працівників Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області бездіяльністю необхідно повернути позивачу.

Окрім того, із матеріалів справи вбачається, що позивачем оскаржується схема ДТП, складена 23.06.2014 року та протокол про адміністративне правопорушення від 04.07.2014 року.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст.107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства і чи підсудна позовна заява даному адміністративному суду.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Так, статтею 6 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права або інтереси.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 1 КАС України, юрисдикція адміністративних судів не поширюються на публічно-правові справи: про накладення адміністративних стягнень.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 17 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Отже, рішення суб'єкта владних повноважень у контексті положень КАС України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Пунктом 1.4 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2005 р. № 34/5 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12 квітня 2005 р. за № 381/10661 визначено, що нормативно-правовий акт - це офіційний документ, прийнятий уповноваженим на це суб'єктом нормотворення у визначеній законом формі та порядку, який встановлює норми права для неозначеного кола осіб і розрахований на неодноразове застосування.

Згідно Рішенню Конституційного Суду України № 7-рп/2009 від 16.04.2009 р. у справі за конституційним поданням Харківської міської ради щодо офіційного тлумачення положень частини другої статті 19, статті 144 Конституції України, статті 25, частини чотирнадцятої статті 46, частин першої, десятої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Відповідно до ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Таким чином, суд приходить до висновку, що сам по собі протокол про адміністративного правопорушення лише фіксує факт правопорушення, не породжує для позивача будь-яких юридичних наслідків, та не має правового значення у розумінні п.1 ч. 2 с. 17 КАС України, а тому позовна вимога про скасування протоколу про адміністративного правопорушення не може бути оскаржена в адміністративному суді в порядку адміністративного судочинства.

Крім того, Кодексом про адміністративні правопорушення не передбачена можливість оскарження протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки передбачено порядок оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення прийнятої на підставі протоколу про адміністративне правопорушення.

Компетенція адміністративних судів поширюється лише на спори щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, яким відповідно до статті 213 КУпАП надано право вирішувати справи про адміністративні правопорушення, а також інших суб'єктів владних повноважень, які наділені повноваженнями щодо участі у здійсненні провадження у таких справах.

Оскарження протоколів про адміністративні правопорушення, схем чи дій щодо їх складання не належить до юрисдикції адміністративних судів, так як правильність, обов'язковість складання протоколів зобов'язаний перевіряти орган, компетенції якого стосується розгляд справи про адміністративне правопорушення, в якій протокол про адміністративне правопорушення є доказом.

В свою чергу за правилами статті 221 КУпАП на підставі протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього документів, судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 124 КУпАП в порядку визначеному Кодексом України про адміністративне правопорушення.

На підставі наведеного, дії уповноваженої посадової особи щодо складення протоколу про адміністративне правопорушення є лише одним із етапів розгляду та вирішення справи про адміністративне правопорушення, і протокол про адміністративне правопорушення за своїм характером не є правовим актом індивідуальної дії, оскільки він лише встановлює та фіксує певні фактичні обставини, пов'язані з вчиненням адміністративного правопорушення, тому не вважається рішенням суб'єкта владних повноважень в розумінні ст. 17 КАС України.

Відповідно ж до пункту 1 частини 1 статті 109 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Отже, в частині позовних вимог про скасування схеми ДТП, складеної 23.06.2014 року та скасування протоколу про адміністративне правопорушення від 04.07.2014 року в даній справі не може бути відкрите, оскільки адміністративний позов не підлягає розгляду в судах в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 109 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах в порядку адміністративного судочинства.

Окрім того, щодо позовної вимоги про зобов'язання Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області вибачитись перед позивачем для відновлення честі і гідності останнього, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 4 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Згідно ст. 297 ЦПК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Із змісту позовної заяви вбачається, що характер спірних правовідносин не є публічно-правовим та має ознаки цивільно-правового спору.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" справи зазначеної категорії не можуть розглядатися за правилами КАС України, оскільки такі спори не мають публічно-правового характеру, навіть якщо стороною в ньому виступає суб'єкт владних повноважень.

Отже, в частині позовної вимоги про зобов'язання Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області вибачитись перед позивачем для відновлення честі і гідності останнього слід відмовити у відкритті провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України.

Виходячи з наведеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України,

ПОСТАНОВИЛА:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання дій працівників поліції бездіяльністю, скасування схеми ДТП та протоколу про адміністративне правопорушення та захист честі та гідності, в частині позовної вимоги про визнання дій працівників Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області бездіяльністю - повернути за непідсудністю Хмельницькому міськрайонному суду.

Відмовити у відкритті провадження по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання дій працівників поліції бездіяльністю, скасування схеми ДТП та протоколу про адміністративне правопорушення та захист честі та гідності, в частині позовної вимоги про зобов'язання Департаменту по внутрішній безпеці Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області вибачитись перед позивачем для відновлення честі і гідності останнього та в частині позовної вимоги щодо скасування схеми ДТП складеної 23.06.2014 року та протоколу складеного ДАІ від 04.07.2014 року.

Ухвалу може бути оскаржено особою, яка подала позовну заяву протягом п'яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги до Вінницького апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції.

Суддя