Справа № 808/2049/16
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2016-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

З ПИТАНЬ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ АДМІНІСТРАТИВНОГО ПОЗОВУ

13 вересня 2016 рокуСправа № 808/2049/16 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Батрак І.В., розглянувши клопотання про забезпечення позову у справі

за позовом ОСОБА_1

до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Єгорової Марини Євгеніївни

третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс»

про визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Єгорової Марини Євгеніївни, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс», в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 22043753 від 12.06.2015 17:03:24 щодо реєстрації власником квартири АДРЕСА_1, яка є предметом іпотеки за Товариством з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» (ідентифікаційний код 38004195).

08.09.2016 позивачем надано до суду заяву про забезпечення позову (вх. № 25878), в якому просила вжити відповідні заходи забезпечення позову. Проте, ухвалою суду від 08.09.2016 відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про забезпечення позову у справі.

12.09.2016 на адресу суду від позивача надійшла заява (уточнена) про забезпечення позову (вх. №26113).

На обґрунтування даного клопотання вказує, що 17.03.2016 з відділу ДМС Хортицького району м. Запоріжжя позивачу повідомили, що ТОВ «ФК «Вектор плюс» подало заяву про зняття з обліку членів родини позивача (прописана в тому числі неповнолітня дитина), хоча звернення на предмет погодження до органу опіки та піклування не було.

Окрім того, на думку позивача, третя особа може намагатись будь-яким чином реалізувати (відчужувати) зазначену квартиру, що зробить неможливим виконання рішення суду у випадку його задоволення, а також умисно зареєструвати до квартири, у якій мешкає позивач з родиною, третіх осіб, таким чином буде порушений конституційний принцип на не втручання в особисте життя та життя родини, що закріплено у статті 32 Конституції України.

Ураховуючи викладене, просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме на квартиру під АДРЕСА_1, що належить третій особі ТОВ «ФК «Вектор плюс». До набрання законної сили рішення у справі заборонити ТОВ «ФК «Вектор плюс» у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо нерухомого майна, а саме: квартири під АДРЕСА_1, що належить третій особі ТОВ «ФК «Вектор плюс» (в тому числі реєструвати інших осіб у вказане помешкання).

Приймаючи рішення про забезпечення позову, суд оцінює наявність обставин, що зумовлює винесення відповідної ухвали, з урахуванням доказів, що містяться в матеріалах справи та керуючись законом.

Відповідно до частини першої статті 117 КАС України суд за клопотанням позивача або з власної ініціативи може постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, або захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, або для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також якщо очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

Виходячи з аналізу наведеної норми процесуального права, підставою для вжиття заходів забезпечення позову можуть стати такі обставини: 1) існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі; 2) неможливість захисту прав, свобод та інтересів позивача після набрання законної сили рішенням в адміністративній справі без вжиття таких заходів; 3) необхідність докладання значних зусиль та витрат для відновлення прав позивача у майбутньому; 4) очевидність ознак протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

Таким чином, суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Згідно з частинами третьою, четвертою статті 117 КАС України адміністративний позов може бути забезпечено шляхом зупинення дії рішення суб'єкта владних повноважень чи його окремих положень, що оскаржуються. Адміністративний позов, крім способу, встановленого частиною третьою цієї статті, може бути забезпечено забороною вчиняти певні дії.

Отже, норми статті 117 КАС України визначають виключний перелік способів забезпечення адміністративного позову: зупинення дії рішення суб'єкта владних повноважень чи його окремих положень, що оскаржуються; заборона вчиняти певні дії. Суд не наділений повноваженнями щодо вжиття заходів забезпечення позову в спосіб, що не передбачений статтею 117 КАС України, наприклад, шляхом накладення арешту на спірне нерухоме майно.

Крім того, статтею 117 КАС України визначено вичерпний перелік підстав для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, а суд повинен, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи існує хоча б одна з названих підстав, і оцінити, чи не може застосування заходів забезпечення позову завдати більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Правова позиція по даному питанню висловлена в Постанові Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" в тій частині, яка стосується загальних положень застосування забезпечення позову, а також у Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 06 березня 2008 року "Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства під час розгляду адміністративних справ", за змістом яких при розгляді заяв про забезпечення позову суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Як вбачається з поданої заяви про забезпечення позову, вимоги позивача зводяться до припущень щодо намірів третьої особи реалізувати спірну квартиру або зареєструвати до квартири, у якій мешкає з родиною, третіх осіб, проте відповідних доказів позивачем суду надано не було.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що позивач не довів суду існування очевидної небезпеки, заподіяння шкоди своїм правам, свободам та інтересам до ухвалення рішення в адміністративній справі, або, що захист цих прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів та, що для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат, а також, що очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності всіх суб'єктів державної реєстрації, що становлять систему органів у сфері державної реєстрації.

Відтак, суддею не встановлено очевидних ознак небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в адміністративній справі, отже, підстав для задоволення клопотання позивача про забезпечення позову судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 117, 118, 160, 165 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Єгорової Марини Євгеніївни, третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» про визнання протиправним та скасування рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали (якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, то в 5-денний строк з дня отримання цією особою копії ухвали) апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя І.В.Батрак