Справа № 822/922/16
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2016-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 822/922/16

Головуючий у 1-й інстанції: Козачок І.С

Суддя-доповідач: Смілянець Е. С.

08 вересня 2016 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Залімського І. Г. Сушка О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Кам'янець-Подільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Хмельницькій області на постанову Хмельницького окружного адміністративного суду від 23 червня 2016 року у справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до Кам'янець-Подільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В :

В травні 2016 року позивач - ФОП ОСОБА_2 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Городоцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 16.07.2015 року №, про застосування штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 34 735 грн.

Хмельницький окружний адміністративний суд постановою від 23.06.2016 року вказаний позов задовольнив частково, саме: визнав протиправним та скасував податкове повідомлення - рішення Городоцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Хмельницькій області від 16.07.2015 року № в частині нарахування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 24 735 (двадцять чотири тисячі сімсот тридцять п'ять) грн.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, у зв'язку з чим, апелянт просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити позивачу в задоволенні позову.

У зв'язку з неприбуттям жодної з осіб, які беруть участь у справі в судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, відповідно до пункту 2 частини 1 статті 197 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, виходячи з наступного.

Як досліджено з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що 25.06.2015 року працівниками Головного управління ДФС у Хмельницькій області проведена фактична перевірка з питань додержання позивачем вимог законодавства при здійсненні оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або тютюновими виробами у магазині "ІНФОРМАЦІЯ_1", що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Зазначений магазин належить фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2.

Фактична перевірка проведена на підставі наказу Головного управління ДФС у Хмельницькій області від 24.06.2015 року № 286, та в присутності представника позивача - продавця ОСОБА_3, якій під розписку були пред'явлені направлення на перевірку від 24.06.2015 року та службові посвідчення.

За результатами перевірки складений акт №056/22/01/21/НОМЕР_1 від 29.06.2015 року, з яким продавець магазину ознайомлений та підписаний нею без зауважень до акту перевірки.

16.07.2015 року відповідачем на підставі висновків перевірки та акту прийняте податкове повідомлення - рішення №, яким до позивача застосовані штрафні санкції у розмірі 34 735 грн.

Вважаючи зазначені дії відповідача незаконними позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

За результатом розгляду справи, суд першої інстанції, керуючись положеннями Закону України "Про державне регулювання виробництва та обігу спирту етилового, плодового і коньячного, алкогольних напоїв та тютюнових виробів", прийшов до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Даючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Згідно з матеріалами справи, фактичними підставами для прийняття оскаржуваного податкового повідомлення - рішення були встановлені під час проведення перевірки та відображені в акті порушення, а саме факту реалізація позивачем 16.09.2014 року пляшки шампанського "Одеса святкове" об'ємом 0,75 л. по ціні 28 грн. (касовий чек № від 16.09.2014 р.) при мінімальній нормативно встановленій ціні 33 грн. та 16.09.2014 року пляшки коньяку "Шустов" три зірки об'ємом 0, 5 л. по ціні 45 грн. (касовий чек № від 16.09.2014 р.) при мінімальній нормативно встановленій ціні 59, 01 грн.

Крім зазначеного, позивачем також допущено порушення, що полягало у реалізації алкогольної продукції в період з 14.09.2014 року по 27.12.2014 року через електронний контрольно - касовий апарат, що не був зазначений у додатку до ліцензії на роздрібну торгівлю алкогольними напоями суб'єктом господарювання на 2014 рік.

Суд першої інстанції частково задовольняючи позовні вимоги та скасовуючи оскаржуване податкове повідомлення-рішення в частині нарахування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 24 735 грн за здійснення роздрібної торгівлі алкогольною продукцією через не вказаний в ліцензії ЕККА, виходив з того, що розрахунок санкції за вказане порушення був проведений неправильно.

До такого висновку суд першої інстанції прийшов зазначаючи, що під час судового розгляду встановлено, що окремі суми, перелік яких наведений у додатку №1 до акту перевірки, не співпадають із сумами, зазначеними у самих Z звітах, що містяться в книзі обліку розрахункових операцій, як в сторону заниження ( Z звіти № , , , ), так і в сторону завищення вартості реалізованого товару ( Z звіт № ). Зокрема, відповідно до даних, викладених у додатку до акту перевірки, сума реалізованої продукції за Z звітом № ( 04.11.2014 р.) становить 94,50 грн., у то й час як у самому Z звіті вартість реалізованих алкогольних напоїв в кількості двох одиниць становить 78,50 грн.

Також зазначено, що ряд Z звітів за період з 13.10.2014 року по 20.10.2014 року у додатку до акту перевірки відсутні.

На підставі зазначеного, суд першої інстанції прийшов до висновку, що хоча порушення вимог Закону в частині використання позивачем контрольно - касового апарату, не зазначеного у діючій на той момент ліцензії, і мало місце, однак сам розрахунок штрафної санкції був проведений неправильно, а тому наявні підстави для скасування оскаржуваного повідомлення-рішення в частині нарахування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 24 735 грн за здійснення роздрібної торгівлі алкогольною продукцією через не вказаний в ліцензії ЕККА.

Колегія суддів із такими висновками суду першої інстанції погодитися не може, та вважає за необхідне зазначити наступне.

Під час проведення перевірки встановлено, що в період з 14.09.2014 року по 27.12.2014року позивачем здійснювалась торгівля алкогольною продукцією через електронний контрольно - касовий апарат, не зазначений у ліцензії, чим порушено ч.24 ст.15 Закону України "Про державне регулювання виробництва та обігу спирту етилового, плодового і коньячного, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" № 481/95-ВР від 19.12.1995 року (далі - Закон № 481).

Відповідно до ч.24 ст.15 Закону № 481, у додатку до ліцензії на роздрібну торгівлю алкогольними напоями суб'єктом господарювання зазначається адреса місця торгівлі і вказуються перелік електронних контрольно-касових апаратів та інформація про них: модель, модифікація, заводський номер, виробник, дата виготовлення; реєстраційні номери книг обліку розрахункових операцій, які знаходяться у місці торгівлі.

В силу ч.2 статті 17 Закону № 481, за порушення норм цього Закону зокрема щодо, торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями до суб'єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі:

-роздрібної торгівлі алкогольними напоями через електронний контрольно-касовий апарат (книгу обліку розрахункових операцій) не зазначений у ліцензії - 200 відсотків вартості реалізованої через такий контрольно-касовий апарат (книгу обліку розрахункових операцій) продукції, але не менше 10000 гривень.

Тобто, на законодавчому рівні чітко встановлений мінімальний розмір штрафної санкції - 10000 грн, незалежно від вартості реалізованих алкогольних напоїв, що означає що такі штрафні санкції застосовуються будь-якому випадку здійснення такої реалізації та не залежать від її суми.

Отже, такі санкції підлягають застосуванню у будь-якому викпадку незалежно від правильності розрахунку всієї суми продажу алкогольних товарів через такий (не вказаний в ліцензії) ЕККА, за наявності підтвердження продажу хоча б однієї одиниці алкогольного товару в незалежності від його ціни, а тому в такому випадку в жодному разі не можна визнавати протиправним та скасовувати податкове повідомлення-рішення в частині "цих 10000 грн."

Перелік алкогольних напоїв, реалізованих через електронний контрольно - касовий апарат не зазначений у ліцензії, наведений в додатку №1 до акту перевірки. Всього реалізовано алкогольних напоїв за період з 14.09.2014р. по 24.12.2014 року на суму 12 367,50 грн, а тому фінансова санкція за порушення ст. 15 Закону № 481 встановлена в розмірі 24735.00 грн (12367,50 х 200%).

Крім того, згідно матеріалів справи завищення фінансової санкції відбулося на 16 грн. (Z - звіт № від 04.11.2014 року), заниження - на суму 2012,50 грн., а саме Z - звіт № від 28.09.2014 року ( - 36 грн), № від 26.10.2014 року ( - 26 грн), № від 16.12.2014 року ( - 33 грн), № від 20.12.2014 року ( - 66 грн), та вісім Z - звітів підряд № - № на суму 1851,50 грн.

Отже розмірі застосованої до позивача санкції в цій частині мав би становити 28 728, 00 (24735,00 + 2012,50 - 16,00 з врахуванням 200 % вартості реалізованих алкогольних напоїв , тобто вище, ніж визначено у оскаржуваному податковому повідомленні - рішенні.

Згідно ст. 1 КАС України, кодекс адміністративного судочинства України визначає юрисдикцію, повноваження адміністративних судів щодо розгляду адміністративних справ, порядок звернення до адміністративних судів та порядок здійснення адміністративного судочинства.

Відповідно ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно ч.3 вказаної статті у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, помилка податкового органу при обрахунку вартості алкогольної продукції, реалізованої через ЕККА, який не зазначений у ліцензії, на яку посилається позивач, не призвела до збільшення розміру штрафу та до порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а відтак - не може бути підставою для скасування спірного рішення.

Оскільки судом першої інстанцій та під час апеляційного розгляду встановлено, що доводи позивача не спростовують факт вчинення порушення законодавства про виробництво та обіг алкогольних напоїв, то підстави для задоволення позовних вимог та скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення відсутні.

Аналогічна правова позиція висвітлена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 19 травня 2015 року у справі № К/800/4046/15.

Також колегія суддів, вважає за необхідне зазначити, про помилковість висновків суду першої інстанції стосовно неможливості скасування податкового повідомлення-рішення в частині, оскільки суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується приймаючи замість рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону та давати вказівки, які належать до компетенції такого суб'єкта владних повноважень.

Частиною 4 статті 105 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що адміністративний позов може містити вимоги, зокрема, про: скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень.

Відповідно до пп. 60.1.5 п. 60.1 ст. 60 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо, зокрема, рішенням суду, що набрало законної сили, зменшується сума грошового зобов'язання, визначена у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу, або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі.

Аналіз змісту вказаних положень чинного законодавства надає платнику право на оскарження податкового повідомлення-рішення повністю або частково, а тому висновок суду першої інстанції про скасування рішення повністю є передчасним.

Отже, у випадку встановлення судом невідповідності частини рішення суб'єкта владних повноважень вимогам чинного законодавства вірним є визнання такого акта частково протиправним, при умові, що цю частину може бути ідентифіковано (виокремлено, названо) та що без неї оспорюваний акт в іншій частині (частинах) не втрачає свою цілісність, значення. Зокрема, частково протиправним можна визнати якусь частину, пункт, речення рішення або рішення в частині нарахування певної суми окремого виду податку чи збору, накладення штрафних (фінансових) санкцій в якійсь сумі. Суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймаючи замість рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб'єкта владних повноважень. Разом з тим, слід врахувати, що рішення, в якому недійсну частину не можна виокремити, ідентифікувати, є недійсним в цілому.

Таким чином вирішуючи спір в цій частині, суду першої інстанції необхідно було визначити суму податкових зобов'язань по кожному факту порушень податкового законодавства, зазначену в акті перевірки, як підстави для визначення податкового зобов'язання, а також суми штрафних санкцій, застосованих за таке порушення податкового законодавства платником податку. Викладене свідчить про порушення судом вимог статті 159 КАС України, якою передбачено, що судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим.

Аналогічну правову позицію висловлено Вищим адміністративним судом України в ухвалах від 01.03.2016 року по справах № К/800/4612/15, К/800/4614/15 та К/800/5293/15.

На підставі викладеного, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції не дав належної оцінки вказаним обставинам та зібраним по справі доказам, не правильно застосував норми матеріального права, у зв'язку із чим, ухвалив рішення, яке підлягає скасуванню.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 202 КАС України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Відповідно до статті 202 КАС України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 202, 205, 207, 212, 254 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Кам'янець-Подільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Хмельницькій області задовольнити повністю.

Постанову Хмельницького окружного адміністративного суду від 23 червня 2016 року у справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до Кам'янець-Подільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення скасувати в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення Городоцької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Хмельницькій області від 16.07.2015 року № в частині нарахування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 24 735 (двадцять чотири тисячі сімсот тридцять п'ять) грн .

В цій частині ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до Кам'янець-Подільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Хмельницькій області відмовити.

В іншому постанову Хмельницького окружного адміністративного суду від 23 червня 2016 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. ст. 212, 254 КАС України.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Залімський І. Г. Сушко О.О.