Справа № 805/3137/16-а
Суддя: Аляб'єв І.Г.
Дата ухвалення: 2016-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

805/3137/16-а

Україна

Донецький окружний адміністративний суд

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 вересня 2016 року Справа № 805/3137/16-а

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Аляб’єв І.Г., ознайомившись з матеріалами адміністративного позову Головного управління Держпраці у Донецькій області (далі – Управління Держпраці) до Товариства з додатковою відповідальністю «Орендне підприємство «Шахта ім. Святої Матрони» (далі - Товариство) про застосування заходів реагування,

в с т а н о в и в:

У вересні Управління Держпраці звернулося до Донецького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Товариства про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною третьою статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

З матеріалів позову вбачається, що позивачем до позовної заяви не доданий документ про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Згідно з статтею 4 Закону України від 08.07.2011р. № 3674-VI «Про судовий збір» (далі – Закон № 3674), судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною другою зазначеної статті Закону № 3674 встановлено, що за подання юридичною особою адміністративного позову немайнового характеру встановлена ставка судового збору у 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову позивач заявляє позовну вимогу немайнового характеру.

З наведеного виплаває, що позовні вимоги є немайновими і судовий збір повинен сплачуватися позивачем у розмірі 1 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 1 378,00 гривень.

Разом з тим, Управління Держпраці заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв’язку з відсутністю коштів.

Розглянувши клопотання Управління Держпраці суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення з огляду на таке.

За визначенням, наведеним у статті 2 Закону № 3674, платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Аналіз цієї норми разом з приписами частини третьої статті 106 КАС України дозволяє дійти висновку, що позивач від свого імені повинен сплатити судовий збір за подання позову.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Ця норма кореспондується з нормою частини першої статті 88 КАС України.

Відповідно до положень Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 аналіз зазначених вище норм показує, що єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є майновий стан заявника. Обґрунтування пов’язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Слід зазначити, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи.

Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб’єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Крім того, суд зазначає, що у заявленому клопотанні позивач не наводить жодної підстави для відстрочення сплати судового збору, які передбачені статтею 88 КАС України.

Викладене означає, що позивачем не дотримано вимог статті 106 КАС України, а тому цей позов підлягає залишенню без руху відповідно до частини першої статті 108 КАС України.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України,

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання Головного управління Держпраці у Донецькій області про відстрочення сплати судового збору – відмовити.

Позовну заяву Головного управління Держпраці у Донецькій області про застосування заходів реагування - залишити без руху.

Надати позивачу строк до 03 жовтня 2016 року для усунення недоліків позовної заяви, роз’яснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Донецького апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя Аляб'єв І.Г.