Справа № 826/1824/16
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2016-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

826/1824/16

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

31 серпня 2016 року № 826/1824/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Аблова Є.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Зара Україна» до виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання бездіяльності протиправною та зобов’язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Зара Україна» (далі – позивач та/або ТОВ «Зара Україна») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) (далі- відповідач – 1), Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі – відповідач – 2) та просить суд:

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що відповідного розпорядження про надання йому дозволів на розміщення зовнішньої реклами або про відмову їх наданні виконавчим органом Київської міської ради (КМДА) не прийнято, а знаходяться тривалий час на розгляді, чим порушено строки розгляду та прийняття відповідних рішень щодо видачі дозволів.

Крім того, товариство з обмеженою відповідальністю «Зара Україна» зазначило, що Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не надано ні інформації, ні документального підтвердження того, що ним виконано всі дії передбачені чинним законодавством, зокрема, подані пропозиції та проект відповідного розпорядження до виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) дозволів на розміщення зовнішньої реклами або про відмову у їх наданні за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 32 згідно поданих заяв та отриманих описів.

Відповідачі в судове засіданні не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відношення до позову не виловили.

З урахуванням вищевикладеного, судом в порядку ч. 6 ст. 128 КАС України ухвалено про подальший розгляду справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані позивачем документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з’ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об’єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

22.01.2015 та 28.01.2015 товариством з обмеженою відповідальністю «Зара Україна» подано в міський дозвільний центр заяви про отримання дозволів на розміщення зовнішньої реклами – рекламних вивісок за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, б. 23.

Як стверджує позивач станом на 08.02.2016 ним не отримано від дозвільного органу – відповідача – 2 через міський дозвільний центр належним чином оформлених дозволів на розміщення рекламних засобі за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, б. 23 або відмови у їх наданні.

Вважаючи таку бездіяльність відповідачів незаконною та такою, що порушує права та охоронювані законом інтереси товариства з обмеженою відповідальністю «Зара Україна», останнє звернулося до суду за їх захистом.

Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.

Засади рекламної діяльності в Україні, регулює відносини, що виникають у процесі виробництва, розповсюдження та споживання реклами визначає Закон України «Про рекламу» від 03.07.1996 № 270/96-ВР (далі – Закон № 270/96-ВР).

Статтею 1 вказаного закону визначено, що зовнішня реклама це реклама, що розміщується на спеціальних тимчасових і стаціонарних конструкціях - рекламоносіях, розташованих на відкритій місцевості, а також на зовнішніх поверхнях будинків, споруд, на елементах вуличного обладнання, над проїжджою частиною вулиць і доріг.

Законодавство України про рекламу складається з цього Закону та інших нормативних актів, які регулюють відносини у сфері реклами (ч. 1 ст. 3 Закону № 270/96-ВР).

Частиною 1 ст. 16 Закону № 270/96-ВР встановлено, що розміщення зовнішньої реклами у населених пунктах проводиться на підставі дозволів, що надаються виконавчими органами сільських, селищних, міських рад, а поза межами населених пунктів - на підставі дозволів, що надаються обласними державними адміністраціями, а на території Автономної Республіки Крим - Радою міністрів Автономної Республіки Крим, в порядку, встановленому цими органами на підставі типових правил, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Під час видачі дозволів на розміщення зовнішньої реклами втручання у форму та зміст зовнішньої реклами забороняється.

Порядок розміщення реклами в місті Києві розроблено відповідно до законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про столицю України - місто-герой Київ», «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», «Про рекламу», «Про автомобільні дороги», «Про прискорений перегляд регуляторних актів, прийнятих органами та посадовими особами місцевого самоврядування», Типових правил розміщення зовнішньої реклами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2003 N 2067 (із змінами і доповненнями), та інших нормативно-правових актів.

Вказаний порядок, затверджено Рішенням Київської міської ради від 22.09.2011 №22.09.2011 №37/6253 (далі – Порядок № 37/6253).

Пунктом 1.3. Порядку №37/6253 визначено, зокрема, що зовнішня реклама це реклама, що розміщується на спеціальних тимчасових і стаціонарних конструкціях, розташованих на відкритій місцевості, а також на зовнішніх поверхнях будинків, споруд, на елементах вуличного обладнання, над проїжджою частиною вулиць і доріг, а дозвіл це документ установленої форми, виданий розповсюджувачу реклами на підставі розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), який дає право на розміщення зовнішньої реклами.

Згідно п. 1.1. розділу I Порядку №37/6253 передбачено, що він регулює правовідносини між виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією) та фізичними і юридичними (незалежно від форми власності та підпорядкованості) особами, що виникають у процесі розміщення зовнішньої реклами на території м. Києва, визначає порядок надання дозволів на розміщення зовнішньої реклами, вимоги до проектування рекламних засобів, визначення та погодження місць розміщення рекламних засобів, розміщення (встановлення, монтаж, нанесення), експлуатації та демонтажу, а також порядок контролю за дотриманням вимог цього Порядку.

Водночас, постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2015 №2067 затверджено «Типові правила розміщення зовнішньої реклами» (далі – Типові правила), які регулюють відносини, що виникають у зв'язку з розміщенням зовнішньої реклами у населених пунктах, та визначають порядок надання дозволів на розміщення такої реклами.

Згідно п. 3 Типових правил зовнішня реклама розміщується на підставі дозволів та у порядку, встановленому виконавчими органами сільських, селищних, міських рад відповідно до цих Правил. Видача (відмова у видачі, переоформлення, видача дубліката, анулювання) дозволу на розміщення зовнішньої реклами здійснюється відповідно до Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності».

Для регулювання діяльності з розміщення зовнішньої реклами сільська, селищна, міська рада може утворювати відділ, управління, інший виконавчий орган або покладати відповідні функції на існуючий відділ, управління (далі - робочий орган). Робочий орган не вправі подавати заяву та одержувати дозвіл на розміщення зовнішньої реклами (п. 5 Типових правил).

Відповідно до п. 6 Типових правил до повноважень робочого органу, серед іншого, належать: розгляд заяв розповсюджувачів зовнішньої реклами на надання дозволу, внесення змін у дозвіл, переоформлення дозволу та продовження строку його дії; прийняття рішення про встановлення пріоритету заявника на місце розташування рекламного засобу, продовження строку, на який встановлено зазначений пріоритет, або про відмову в установленні такого пріоритету; підготовка проекту рішення виконавчого органу ради щодо надання дозволу (у тому числі погодження з органами та особами, зазначеними у пункті 16 цих Правил) чи про відмову у його наданні; видача дозволу на підставі рішення виконавчого органу ради.

Аналогічні за змістом положення закріплені п. 2.1.4., 2.1.5, 2.1.6. Порядку № 37/6253.

Згідно Розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27.01.2011 №90 (в редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 29.12.2014 №1550 затверджено Положення Про департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі – Положення).

Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підпорядковується Київському міському голові, підзвітний та підконтрольний Київській міській раді, а з питань виконання функцій державної виконавчої влади - Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України (п. 1 Положення).

Поряд з цим, правові та організаційні засади функціонування дозвільної системи у сфері господарської діяльності і встановлює порядок діяльності дозвільних органів, уповноважених видавати документи дозвільного характеру, та адміністраторів визначає Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» від 06.09.2005 № 2806-IV (далі – Закон № 2806-IV).

Згідно ч.1 ст. 1 вказаного закону, дозвільні органи це органи виконавчої влади, державні колегіальні органи, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, уповноважені відповідно до закону видавати документи дозвільного характеру, а документ дозвільного характеру - дозвіл, висновок, рішення, погодження, свідоцтво, інший документ, який дозвільний орган зобов'язаний видати суб'єкту господарювання у разі надання йому права на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності та/або без наявності якого суб'єкт господарювання не може проваджувати певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності.

Аналіз вказаного в сукупності дає суду підстави дійти висновку, що дозвіл на розміщення зовнішньої реклами є документом дозвільного характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 1 Закону № 2806-IV порядок видачі документів дозвільного характеру або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання, видача або відмова у видачі яких законами України віднесена до повноважень органів місцевого самоврядування, встановлюється їх рішенням за погодженням з територіальними (місцевими) органами центральних органів виконавчої влади, що здійснюють регулювання у відповідній сфері, та територіальними органами уповноваженого органу, а у випадках, передбачених законом, - на підставі типових порядків, затверджених Кабінетом Міністрів України.

При цьому, строк видачі документів дозвільного характеру становить десять робочих днів, якщо інше не встановлено законом. Документи дозвільного характеру видаються безоплатно, на необмежений строк, якщо інше не встановлено законом.

Представницький орган місцевого самоврядування розглядає та приймає на пленарних засіданнях рішення щодо видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання або відмови у видачі документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності протягом місяця з дня одержання від суб'єкта господарювання відповідної заяви.

Разом з цим, п. 10 Типових правил встановлено, що за наявності документів, передбачених пунктом 9 цих Правил, відомості про заяву у той же день вносяться робочим органом до внутрішнього реєстру заяв та дозволів на розміщення зовнішньої реклами (журналу), який ведеться у довільній формі.

Робочий орган протягом двох робочих днів з дня реєстрації заяви перевіряє місце розташування рекламного засобу, зазначене у заяві, на предмет надання на заявлене місце зареєстрованого в установленому порядку дозволу за формою згідно з додатком 3.

У разі прийняття рішення про відмову у видачі дозволу робочий орган надсилає заявникові вмотивовану відповідь із зазначенням підстав, передбачених законом.

Строк видачі дозволу або надання письмового повідомлення про відмову у його видачі становить 10 робочих днів.

Водночас, п. 6.1. розділу 6 Порядку №37/6253 встановлено, що дозвільний орган протягом не більше десяти робочих днів з дати одержання від заявника через державного адміністратора належним чином оформлених двох примірників дозволу розглядає їх, готує і подає пропозиції та проект відповідного розпорядження до виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

В свою чергу, виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) протягом п'яти робочих днів з дати одержання пропозицій дозвільного органу приймає рішення про надання дозволу або про відмову у його наданні (п. 6.2. розділу 6 Порядку № 37/6253).

Аналіз вказаного в сукупності дає суду підстави дійти до висновку, що процедура надання дозволу або про відмову у його наданні чітко структурована, тобто, спочатку дозвільний орган протягом не більше десяти робочих днів з дати одержання від заявника через державного адміністратора належним чином оформлених двох примірників дозволу розглядає їх, готує і подає пропозиції та проект відповідного розпорядження до виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) протягом п'яти робочих днів з дати одержання пропозицій дозвільного органу приймає рішення про надання дозволу або про відмову у його наданні.

Тобто, виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) приймає рішення про надання дозволу або про відмову у його наданні лише за наслідком надходження пропозицій дозвільного органу.

Відповідно до наявного в матеріалах справи листа Департаменту (центру) надання адміністративний послуг виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 15.01.2016 №071-62 слідує, що документи позивача передані до Департаменту суспільних комунікацій відповідно до актів прийому – передачі документів дозвільного характеру.

Згідно вказаних актів заяви на отримання дозволів на розміщення зовнішньої реклами передані 29.01.2016.

У разі передачі відповідних пропозицій та розпорядження, надати суду належним чином засвідчені копії документів, що підтверджують вказані обставини.

Матеріалами справи підтверджено, що вищевказана ухвала суду отримана Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 11.07.2016, а виконавчим органом Київської міської ради (КМДА) – 25.07.2016.

Станом на час вирішення адміністративної справи по суті жодні документи на виконання вимог ухвали суду не надійшли.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Таким чином, судом в ході розгляду справи встановлено бездіяльність відповідача – 2 щодо не підготовки пропозиції та проекту розпорядження та й відповідно їх подання відповідачу – 1 на розгляд у строки встановлені Порядком № 37/6253.

Частиною 2 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) суд може прийняти іншу постанову, яка б гарантувала дотримання і захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб'єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб'єктів владних повноважень.

Водночас, згідно ч. 2 ст. 11 КАС України суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

Поряд з цим, згідно ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Отже, за підсумком наведеного в сукупності, адміністративний позов підлягає до задоволення частково.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Позивач в силу положень ч.1 ст.71 КАС України частково довів суду належними доказами наявність обставин, що обґрунтовують його позовні вимоги, у той час коли, відповідачем на підставі ч. 2 ст. 71 КАС України доводи позивача не спростовано.

З урахуванням вищевказаного, адміністративний позов підлягає задоволенню частково.

Відповідно до ч. 3 ст. 94 КАС України, якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог.

Приймаючи до уваги те, що адміністративний позов підлягає до задоволення частково, то судові витрати слід присудити на користь позивача за рахунок відповідача -2 пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Керуючись ст.ст. 71, 94, 158-163 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Зара Україна» задовольнити частково.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Судові витрати в розмірі 1 378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) грн. присудити на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Зара Україна» за рахунок Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня її проголошення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя Є.В. Аблов