Справа № 802/783/16-а
Суддя: Мельник-Томенко Ж. М.
Дата ухвалення: 2016-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 802/783/16-а

Головуючий у 1-й інстанції: Мультян М.Б.

Суддя-доповідач: ОСОБА_1

02 вересня 2016 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Мельник-Томенко Ж. М.

суддів: Ватаманюка Р.В. Сторчака В. Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 03 серпня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3, споживче товариство "Еліт" про визнання дій протиправними та скасування реєстрації,

В С Т А Н О В И В :

У травні 2016 року ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про визнання дій протиправними та скасування реєстрації.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 03 серпня 2016 року вказану адміністративну справу передано на розгляд до Вінницького міського суду Вінницької області.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до Вінницького окружного адміністративного суду. В апеляційній скарзі позивач вказав, що оскаржувана ухвала винесена з порушенням судом першої інстанції норм процесуального права.

Сторони в судове засідання не зявились про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Враховуючи те, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обовязкова, колегія суддів у відповідності до ст. 197 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду, з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про передачу справи до іншого адміністративного суду суд першої інстанції зазначив, що враховуючи те, що відповідачем у даній адміністративній справі є орган місцевого самоврядування - Департамент адміністративних послуг Вінницької міської ради, а також враховуючи визначені КАС України правила предметної підсудності адміністративний позов не підлягає розгляду у Вінницькому окружному адміністративному суді.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками суду першої інстанції враховуючи наступні обставини.

Так позивач звернулась до суду з позовом до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, у якому просила: визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав індексний номер 21041098 від 30 квітня 2015 року про державну реєстрацію за споживчим товариством "Еліт" право власності на об'єкт нерухомого майна - магазин-кафе, розташованого за адресою вулиця Ватутіна, 31, м. Вінниця, загальною площею 186,2 кв.м; скасувати свідоцтво про право власності на нерухоме майно індексний номер 37008159 виданого 30 квітня 2015 року реєстраційною службою Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області; скасувати державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно споживчого товариства "Еліт" на об'єкт нерухомого майна - магазин-кафе розташованого за адресою вулиця Ватутіна, 31, м. Вінниця, загальною площею 186,2 кв.м; визнати протиправним та скасувати рішення № 24049022 про державну реєстрацію речових прав на магазин-кафе, розташованого за адресою вулиця Ватутіна, 31, м. Вінниця, загальною площею 186,2 кв.м за ОСОБА_3; скасувати свідоцтво про право власності на нерухоме майно індексний номер 43066340 виданого 01 вересня 2015 року Реєстраційною службою Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 26 липня 2016 року замінено неналежного відповідача реєстраційну службу Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області на належного - відділ державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради, та залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 та споживче товариство "Еліт".

Вказана ухвала окремо не оскаржуються заперечення проти неї може бути включено в апеляційну або касаційну скаргу на рішення ухвалене судом за наслідками розгляду справи.

В подальшому оскаржуваною ухвалою справу передано на розгляд до Вінницького міського суду Вінницької області, так як відповідачем у цій справі є орган місцевого самоврядування.

Стаття 52 КАС України визначає порядок та особливості заміни неналежної сторони. Так згідно з частиною першою вказаної статті суд першої інстанції, встановивши, що з адміністративним позовом звернулася не та особа, якій належить право вимоги, або не до тієї особи, яка повинна відповідати за адміністративним позовом, може за згодою позивача допустити заміну первинного позивача або відповідача належним позивачем або відповідачем, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи.

Якщо позивач не згоден на його заміну іншою особою, то ця особа може вступити у справу як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, про що суд повідомляє третю особу (ч. 2 ст. 52 КАС України).

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні адміністративного позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави (ч. 3 ст. 52 КАС України).

Отже заміна відповідача відбувається з таких умов:

1) є згода позивача;

2) заміна не тягне за собою зміни підсудності справи.

Умовою заміни неналежної сторони є збереження підсудності адміністративної справи. Відтак, суд повинен відмовити у заміні неналежної сторони, якщо це призведе до заміни предметної або територіальної підсудності справи.

Таким чином, суду першої інстанції необхідно було вчинити іншу процесуальну дію стовно заявленого клопотання, оскільки в даному випадку КАС України передбачає залучення особи як другого відповідача або в якості третьої особи.

Крім того, належним є відповідач, який дійсно є суб'єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Відтак, неналежним відповідачем є особа, яка не має відповідати за пред'явленим позовом.

Належність сторони повинна визначатися на час подання позову. Відповідач - це особа, яку позивач вважає порушником його права. Спосіб захисту порушеного права обирає позивач. Неможливість виконання судового рішення не свідчить про неналежність відповідача.

Так, судом першої інстанції зроблено заміну відповідача, оскільки відповідно до Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" № 834-VIII від 26 листопада 2015 року повноваження по реєстрації речових прав на нерухоме майно було покладено на виконавчі органи місцевих рад. Відповідно до рішення Вінницької міської ради № 94 від 29 січня 2016 року органом по реєстрації речових прав на нерухоме майно в місті Вінниці є Департамент адміністративних послуг Вінницької міської ради. Отже, суд дійшов висновку щодо заміни неналежного відповідача реєстраційної службу Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області на належного - відділ державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради.

Однак суд апеляційної інстанції зазначає, що у разі передання частини компетенції від одного субєкта владних повноважень іншому (часткове правонаступництво) обидва ці субєкти зазначаються як співвідповідачі, оскільки перший несе відповідальність за згідність із правом своєї минулої діяльності, а другий уповноважений усунути порушення та поновити права, свободи чи інтереси.

Так, у п. 9 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України №2 від 06 березня 2008 року «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ» зазначено, що відповідно до статті 55 КАС України в разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії адміністративного процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи правонаступником.

При визначенні процесуального правонаступництва судам слід виходити з того, хто є правонаступником у спірних правовідносинах, та враховувати, що якщо під час розгляду адміністративної справи буде встановлено, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються, припинили свою діяльність, то в такому випадку суду необхідно залучити до участі у справі їх правонаступників. У випадку ж відсутності правонаступників суду необхідно залучити до участі у справі орган, до компетенції якого належить вирішення питання про усунення порушень прав, свобод чи інтересів позивача.

У разі зменшення обсягу компетенції суб'єкта владних повноважень, не пов'язаного з припиненням його діяльності, до участі у справі як другий відповідач судом залучається інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого передані або належать функції чи повноваження щодо вирішення питання про відновлення порушених прав, свобод чи інтересів позивача.

Таким чином, судом першої інстанції помилково застосовано інститут заміни сторони та замінено Реєстраційну службу Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області на Департамент адміністративних послуг Вінницької міської ради, оскільки останнього необхідно було залучити до участі у справі в якості другого відповідача, тобто застосувати інститут процесуального правонаступництва.

До того ж, згідно з п.1 ч.2 ст.17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Так, відповідно до заявленого позивачем позову, відповідачем у справі є суб'єкт владних повноважень.

Частиною 2 ст. 18 КАС України, щодо предметної підсудності даної категорії справ, встановлено, що Окружним адміністративним судам підсудні адміністративні справи, у яких однією зі сторін є орган державної влади, інший державний орган, орган влади Автономної Республіки Крим, обласна рада, Київська або Севастопольська міська рада, їх посадова чи службова особа, крім випадків, передбачених цим Кодексом, та крім справ з приводу їхніх рішень, дій чи бездіяльності у справах про адміністративні проступки та справ, які підсудні місцевим загальним судам як адміністративним судам

Частиною 3 цієї статті також встановлено, що справи щодо оскарження дій або бездіяльності посадових чи службових осіб місцевих органів виконавчої влади розглядаються і вирішуються місцевим загальним судом як адміністративним судом або окружним адміністративним судом за вибором позивача.

Оскільки основним предметом спору є перегляд правомірності прийняття правових актів індивідуальної дії - рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та свідоцтва про право власності на нерухоме майно, тому у відповідності до положень п.1 ч.2 ст.17 та ч.2 ст.18 КАС України, позов за предметною підсудністю підлягає до розгляду Вінницьким окружним адміністративним судом.

Крім того, згідно з положенням п. 8 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 року № 8 «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів», відповідно до абзацу другого частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Суди повинні мати на увазі, що під діями також слід розуміти рішення, прийняті зазначеними суб'єктами владних повноважень з питань реєстрації. Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" в редакції від 26.11.2015 року визначено, що систему державної реєстрації прав становлять:

- Міністерство юстиції України та його територіальні органи;

- суб'єкти державної реєстрації прав: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації; акредитовані суб'єкти;

- державні реєстратори прав на нерухоме майно

Виконавчі органи сільських, селищних та міських рад (крім міст обласного та/або республіканського Автономної Республіки Крим значення) набувають повноважень у сфері державної реєстрації прав відповідно до цього Закону у разі прийняття відповідною радою такого рішення (ст. 6 вказаного Закону).

Частиною першою статті 37 вказаного Закону рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб'єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.

Отже в даних правовідносинах виконавчий орган Вінницької міської ради виступає як суб'єкт владних повноважень, який регулює відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав, а тому вказаний спір підлягає розгляду в окружному адміністративному суді.

З огляду на вищезазначене наявний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, і, відповідно до визначеної положеннями ст. 18 КАС України предметної підсудності адміністративних справ - підсудний окружному адміністративному суду, - а саме, Вінницькому окружному адміністративному суду, що, в свою чергу, виключає можливість вирішення його Вінницьким міським судом Вінницької області, оскільки ухвалення рішення із порушенням правил предметної підсудності є безумовною підставою для його скасування у відповідності до пункту 6 статті 198, пункту 6 статті 199, пункту 1 статті 204, пункту 6 статті 223, пункту 1 частини третьої статті 227 ст. 18 КАС України.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала Вінницького окружного адміністративного суду від 03 серпня 2016 року про передачу справи до іншого адміністративного суду - підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно п. 3, 4 ч. 1 ст. 204 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для подальшого розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 197, 199, 204, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 03 серпня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту адміністративних послуг Вінницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3, споживче товариство "Еліт" про визнання дій протиправними та скасування реєстрації скасувати.

Справу направити до Вінницького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий ОСОБА_1

Судді ОСОБА_4 ОСОБА_5