Справа № 826/27284/15
Суддя: Епель О.В.
Дата ухвалення: 2016-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1-й інстанції: Келеберда В.І. Суддя-доповідач: Епель О.В.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2016 року Справа № 826/27284/15

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Епель О.В.,

суддів: Карпушової О.В., Мамчура Я.С.,

за участю секретаря Нагорної Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Київської міської митниці Державної фіскальної служби України на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 12 квітня 2016 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Промислово-фінансова група «Нафтахім» до Київської міської митниці Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Промислово-фінансова група «Нафтахім» (далі - позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Київської міської митниці Державної фіскальної служби України (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення від 27.11.2015 р. № КТ-156-2015.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 12 квітня 2016 року адміністративний позов було задоволено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати зазначену постанову суду першої інстанції та ухвалити нову про відмову в задоволенні позовних вимог у повному обсязі, так як, на думку апелянта, оскаржуване рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

У судове засідання сторони не з'явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у зв'язку із чим, колегія суддів, на підставі ч. 6 ст.12, ч. 1 ст. 41, ч. 4 ст. 196 КАС України розглядає справу за їх відсутності без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду - без змін з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 04.11.2015 р. товариство з обмеженою відповідальністю «Промислово-фінансова група «Нафтахім» (далі - ТОВ «ПФГ «Нафтахім») подало до митного оформлення електронну вантажну митну декларацію № 100250005/2015/115894 на товар: Оксид Цинку ZN-72% (код ) за ставкою ввізного мита 0%.

У зв'язку зі спрацюванням системи ризиків митним органом було прийнято рішення про необхідність підтвердження коду УКТ ЗЕД, заявленого декларантом, здійснено митний огляд товару та відбір зразків згідно акту про взяття проб (зразків) товару від 05.11.2015 р., які направлено до спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної фіскальної служби України (далі - СЛЕД ДФС).

27.11.2015 р. відповідачем було прийнято рішення № КТ-156-2015 про визначення коду товару «Оксид цинку (Е6) кормовий ZN-72%: ZINC OXIDE FEED GRADE ZN-72» за кодом УКТ ЗЕД за ставкою мита 10%.

Позивач, вважаючи протиправним зазначене рішення, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Судова колегія встановила, що задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що товар, який імпортувався позивачем належить класифікувати за кодом УКТ ЗЕД 2817 00 00 00.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Міжнародною конвенцією про Гармонізовану систему описання та кодування товарів від 14.06.1983 р., до якої Україна приєдналася 17.05.2002 р. (далі - Конвенція), Митним кодексом України (далі - МК України), Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 р. № 584-VII (далі - Закон № 584-VII), постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 р. № 428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» (далі - Порядок № 428), Наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 р. № 401 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» (далі - Наказ № 401).

Так,відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У ст. 1 Конвенції визначено, що під Гармонізованою системою розуміється Номенклатура, яка включає в себе товарні позиції, субпозиції та віднесені до них цифрові коди, примітки до розділів, груп та субпозицій.

Згідно зі ст. 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Статтею 68 МК України передбачено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Відповідно до ч. 1-5, 7, 8 ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Згідно зі ст. 1 Закону № 584-VII Законом України «Про Митний тариф України» встановлюється Митний тариф України, який визначається за Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, що є додатком до цього Закону і, відповідно, ним затверджені.

У свою чергу, в Основних правилах інтерпретації УКТ ЗЕД, які затверджені Законом № 584-VII (далі - Основні правила), у примітці до групи 23 зазначено, що до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних відходів, рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

У примітці до групи 28 зазначених Основних правил, зокрема вказано, що якщо у контексті не обумовлено інше, до товарних позицій цієї групи включаються лише окремі хімічні елементи та окремі сполуки визначеного хімічного складу, які містять або не містять домішки.

Пунктом 12 Порядку № 428 передбачено, що пояснення до УКТ ЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.

У роз'ясненні до товарної позиції 2817 00 00 00 «Оксид цинку; пероксид цинку», що містяться в Поясненнях, затверджених Наказом № 401, зазначено, що оксид цинку (цинкові білила, цинковий блиск) (ZnО) одержують дією струменя повітря на нагрітий до червоного жару цинк; замість цинку може бути використана суміш цинкових руд, збагачених киснем (випалений сфалерит, каламін - товарна позиція 2608) та вуглецю. Проникаючи в порожнини речовини, гази утворюють області хімічно чистих оксидів, серед яких найчистішим є цинковий блиск. Оксид цинку являє собою білий шаруватий порошок, який під час нагрівання жовтіє.

Оксид цинку використовується як компонент фарб замість свинцевого білила, для виробництва косметичних засобів, сірників, лінолеуму чи керамічних глазурей посуду, як речовина-глушник, прискорювач вулканізації каучуків, каталізатора, у виробництві скла, для виготовлення протигазів або у медицині для лікування шкірних захворювань.

У роз'ясненні до товарної позиції 2309, що міститься в Поясненнях, затверджених Наказом № 401, зазначено, що до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних відходів, рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

В Основних правилах зазначено, що в разі, коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Аналогічні роз'яснення також містяться й у Поясненнях, затверджених наказом № 401.

Таким чином, законодавством регламентовано повноваження митних органів здійснювати контроль правильності визначенням декларантом коду УКТ ЗЕД імпортованого товару з урахуванням нормативно-правових актів, якими визначені відповідні характеристики груп товарів і роз'яснені особливості їх інтерпретації.

Разом з тим, системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що до таких характеристик належать відомості про товар та його цільове призначення, що наведені в описі товаровиробником.

Аналогічних правовий підхід застосовано в постановах Верховного Суду України від 14 квітня 2015 року та від 23 вересня 2015 року по справам №№ 21-115а15, 811/3695/13-а, висновки якого, у відповідності до ч. 1 ст. 244-2 КАС України, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права, а також має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Крім того, з наведених правових положень також вбачається, що якщо імпортований товар містить ознаки одразу двох товарних позицій за УКТ ЗЕД, то перевага надається тій з них, в якій товар описується більш конкретно.

Подібна правова позиція наведена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 03 березня 2016 року та від 02 червня 2016 року у справах №№ 818/1131/14, 818/3329/14.

При цьому, основними характеристиками товару за кодом УКТ ЗЕД є його хімічний склад, наявність основного компоненту - оксиду цинку, виготовлення промисловим шляхом, промислове призначення, а товару за кодом УКТ ЗЕД взагалі групи 2309: основне цільове призначення - годівля тварин, не зазначення його в інших кодах УКТ ЗЕД, виготовлення в результаті переробки рослинної або тваринної сировини.

Аналогічні правові висновки викладені в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 12 листопада 2015 року у справі № 826/310/14.

Виходячи з цього, колегія суддів встановила, що ТОВ «ПФГ «Нафтахім» є юридичною особою, яка зареєстрована 15.06.2009 р. Подільською районною у м. Києві державною адміністрацією /Т. 1 а.с. 85/.

Між ТОВ «ПФГ «Нафтахім» і польською компанією Przedsiebiorstwo ARKOP Sp.z.o.o. укладено контракт від 05.01.2015 р. № 1/2015, предметом якого є товар - Оксид Цинку Zn-72% кормового класу /Т. 1 а.с. 104-108/.

На підставі зазначеного контракту позивачем здійснювалось імпортування вказаного товару на територію України, у зв'язку з чим 04.11.2015 р. до Київської міської митниці ДФС України подано митну декларацію № 100250005/2015/115894 на товар Оксид Цинку ZN-72% (код ) за ставкою ввізного мита 0% і відповідні товаросупровідні документи, а саме: контракт з відповідними додатками, міжнародну автомобільну накладну, банківський платіжний документ, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг, документ, що підтверджує вартість перевезення товару, каталог виробника товару, прайс-лист товаровиробника, документ, що містить інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини, інвойс, рахунок-проформу, договір перевезення, інформацію про позитивні результати здійснення екологічного, радіологічного та фіто-санітарного контролю, сертифікат походження товару, копію митної декларації країни відправлення /Т. 1 а.с. 25-26/.

У вказаній митній декларації, поданій до контролюючого митного органу, позивачем визначено код УКТ ЗЕД імпортованого товару - 2817 00 00 00 /Т. 1 а.с. 28/.

Такий же код товару вказано й у митній декларації країни відправлення.

У технічній документації на товар товаровиробником зазначено, що ним є виключно продукт металургійного походження, який не містить органічних продуктів та використовується у гумовій, скляній промисловості, медицині, у лакофарбі, а також може бути застосований як домішка до раціону харчування тварин, а також визначено процес його виробництва - шляхом опалення цинкового матеріалу за допомогою реакції окислення /Т.1 а.с. 69-72, 76, 120-128, 130, 132/.

05.11.2015 р. відповідач, вважаючи за необхідне підтвердити визначений декларантом код УКТ ЗЕД, здійсненив митний огляд імпортованого товару та відбір його проб (зразків) для направлення до спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної фіскальної служби України (далі - СЛЕД ДФС) /Т. 1 а.с. 55-56/.

16.11.2015 р. СЛЕД ДФС за результатами проведеної експертизи складено висновок № 199, яким встановлено, що продукт «Zinc Oxide Zn72 feed grade» має склад: цинк - min 72%, свинець - max 0,03%, кадмій - max 0,002 %, арсенікум - max 0,009 %. Проба, зазначена на маркувальній етикетці як «Оксид цинку Zn-72%, Zinc Oxide Zn72 feed grade Zn-72% (кормова)», ідентифікована як дрібнодисперсна порошкоподібна речовина коричневого кольору, до складу якої входять сполуки: цинку (основа), алюмінію, кремнію, заліза, марганцю, сірки, міді, інші добавки/домішки. А також зазначено, що визначити вміст основної речовини та добавок/домішок не видається можливим через відсутність необхідного обладнання, у зв'язку з чим встановити відповідність інформації, наведеній у групі 31 МД від 04.11.2015 р. № 100250005/2015/115894, не видається можливим. Область використання та спосіб застосування визначається фірмою-товаровиробником /Т.1 а.с.20-21/.

27.11.2015 р. відповідачем було прийнято рішення № КТ-156-2015 про визначення коду товару «Оксид цинку (Е6) кормовий ZN-72%: ZINC OXIDE FEED GRADE ZN-72» за кодом УКТ ЗЕД за ставкою мита 10% /Т.1 а.с. 141-142/.

Таким чином, колегія суддів звертає увагу на те, що товар, імпортований позивачем є хімічною речовиною, основним компонентом якої є оксид цинку (ZnО), водночас, яка не містить ані тваринної, ані рослинної сировини, виготовляється промисловим хімічним шляхом, та за цільовим призначенням використовується у промисловості, медицині і додатково може застосовуватися при виготовленні префіксів для кормових добавок тварин, а отже, такий товар як за основним компонентом, так і за способом виготовлення і основним цільовим призначенням найбільш повно відповідає коду УКТ ЗЕД 2817 00 00 00, що й був визначений позивачем у МД при здійсненні його митного декларування.

Більш того, апеляційний суд зазначає, що класифікація вказаного товару за іншими кодом УКТ ЗЕД, а саме 2309 90 96 90, на чому наполягає митний орган, суперечить не тільки Основним правилам, затвердженим Закону № 584-VIІ, Поясненням, затвердженим Наказом № 401, а й Регламенту Європейського Співтовариства з питань класифікації товарів № 2658/87 (далі - Регламент) та, відповідно, Конвенції.

При цьому, у рішеннях Суду Європейських Співтовариств неодноразово наголошувалось, що регламенти адресовані всім митним органам держав-членів, і їх застосування є обов'язковим (справа 40/84 Casteels v Commission, справа Т-120/98 Alce v Commission).

Судова колегія також звертає увагу й на те, що основним видом діяльності позивача є оптова торгівля хімічними продуктами, він не є ані виробником кормів (кормових домішок) для тварин, ані їх експортером, не отримував жодних дозвільних документів для таких товарів в порядку, передбаченому Законом України «Про ветеринарну медицину», і такі документи не отримувались і товаровиробником.

Враховуючи вищевикладені обставини та докази у їх сукупності, відповідно до ст. 86 КАС України, а також перевіривши оскаржуване рішення митного органу згідно з вимогами ч. 3 ст. 2 КАС України, колегія суддів вважає, що відповідачем було безпідставно, необґрунтовано і з порушенням вимог Конвенції, Регламенту, Закону № 584-VII, наказу № 401, змінено правильно визначений позивачем код товару УКТ ЗЕД 2817 00 00 00 на неправильний - 2309 90 96 90.

Доводи апелянта про те, що колір і чистота імпортованого позивачем товару не відповідають коду 2817 00 00 00, оскільки товар має коричневий, а не білий колір і містить, окрім оксиду цинку, інші домішки та має у характеристиці виробника позначення як кормовий продукт, а тому, на його думку, повинен класифікуватися за кодом 2309 90 96 90, колегія суддів вважає не обґрунтованими з підстав, зазначених вище.

Крім того, колегія суддів відзначає, що у Поясненнях, затверджених Наказом № 401, серед характеристик товару оксиду цинку за кодом 2817 00 00 00, зокрема передбачено можливість зміни ним кольору, а саме вказано, що сировина для його виготовлення виходить з опалювальної печі, товар проходить опалення при температурі 750-850 градусів на протязі 6-7 годин.

Посилання апелянта на те, що імпортований товар не є хімічною сполукою, а являється кормовою добавкою за УКТ ЗЕД групи 2309, апеляційний суд вважає безпідставними, оскільки, як відзначалось вище, спірний товар створений виключно із хімічних компонентів, що відповідає коду УКТ ЗЕД групи 2817, і не містить ані рослинної, ані тваринної сировини, що є однією з основних характеристик для його віднесення до групи 2309.

Твердження апелянта про те, що на пакуванні товару міститься маркування «Е6», а тому, на його думку, він належить до кормових добавок за кодом УКТ ЗЕД групи 2309, судова колегія вважає такими, що не можуть бути прийняті до уваги, оскільки зазначені маркування за міжнародною класифікацією також позначають окремі хімічні елементи (маркування оксидів металів) і жодним чином не вказують на необхідність застосування коду УКГ ЗЕД групи 2309.

Посилання апелянта на експертний висновок ДФС від 16.11.2015 р. № 199 також є не обґрунтованими, оскільки, як було встановлено вище, у вказаному висновку міститься лише загальна інформація про склад імпортованого товару, яка між іншим лише підтверджує наявність в нього характеристики як хімічної речовини з основним компонентом - оксидом цинку, за якої він належить до класифікації за кодом , а також вказаний висновок взагалі не містить чітких підсумків щодо класифікації досліджуваного товару.

Посилання апелянта на лист ДФС від 12.03.2016 р. № 8622/7/99-99-25-03-03-17 також не можуть бути прийняті до уваги, оскільки такий лист носить виключно рекомендаційний та інформаційний характер і перевага в будь-якому разі повинна надаватися приписам чинних законів України та нормативних актів і при ухваленні судового рішення суд керується принципом законності, згідно з вимогами ст. 9 КАС України.

Отже, дослідивши ці та всі інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає їх такими, що не спростовують правильності висновків суду першої інстанції, і апелянт, який є суб'єктом владних повноважень, всупереч вимогам ч. 2 ст. 71 КАС України, ані під час розгляду справи в суді першої інстанції, ані в ході апеляційного провадження не надав суду жодних належних і допустимих, у розумінні ст. 70 КАС України, доказів, які б підтверджували правомірність прийняття ним оскаржуваного рішення від 27.11.2015 р. № КТ-156-2015 та не переконав судову колегію у своїй правоті.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо наявності достатніх та необхідних правових підстав для задоволення адміністративного позову та вважає, що судом першої інстанції було повно встановлено фактичні обставини справи, правильно визначено норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню, з дотриманням вимог ст. 159 КАС України.

Відповідно до ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на це, судова колегія приходить до висновку, що апеляційна скарга Київської міської митниці Державної фіскальної служби України підлягає залишенню без задоволення, а постанова Окружного адміністративного суду м. Києва від 12 квітня 2016 року - без змін.

Керуючись ст. ст. 41, 159, 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Київської міської митниці Державної фіскальної служби України залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 12 квітня 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня її складання в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст рішення, відповідно до ч. 3 ст. 160 КАС України, виготовлено 07.09.2016 р.

Головуючий суддя:

Судді:

Головуючий суддя Епель О.В.

Судді: Мамчур Я.С

Карпушова О.В.