Справа № 806/1438/16
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2016-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про відмову у залишенні позовної заяви без розгляду

08 вересня 2016 року м.Житомир Справа № 806/1438/16

Категорія 12.3

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Гурін Д.М., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення грошових коштів за неотримане речове майно,

в с т а н о в и в:

3 серпня 2016 року до Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення грошових коштів за неотримане речове майно у розмірі 10685 грн 39 коп.

8 вересня 2016 року представник відповідача - Військової частини НОМЕР_1 через канцелярію Житомирського окружного адміністративного суду подала клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку звернення до адміністративного суду.

Позивач у судове засідання не з`явився. 8 вересня 2016 року через канцелярію Житомирського окружного адміністративного суду подав клопотання про розгляд справи без його участі у порядку письмового провадження, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Стосовно поданого представником відповідача клопотання про залишення позовної заяви без розгляду зазначив, що воно є безпідставним, оскільки строки звернення до суду ним не пропущені (а.с.30).

Представник відповідача у судове засідання не з`явився. 8 вересня 2016 року через канцелярію Житомирського окружного адміністративного суду подала клопотання про розгляд справи без її участі у порядку письмового провадження (а.с.32).

Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі особи, які беруть участь у справі, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Оскільки позивач та відповідач заявили клопотання про розгляд справи за їх відсутності судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Суд, дослідивши клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 1 статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Представник відповідача в обґрунтування клопотання про залишення позову без розгляду вказала на те, що ОСОБА_1 пропустив процесуальний строк звернення до адміністративного суду, тому що відповідно до статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України (який є основним джерелом при розгляді адміністративних справ), для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження звільнення з публічної встановлюється місячний строк. Відповідно до статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку. У відповідності до вимог статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України процесуальний строк обчислюється з дня коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав свобод чи інтересів. Зауважила, що ОСОБА_1 про порушення своїх прав знав або мав знати задовго до свого звільнення. Також відповідно до довідки-розрахунку №13 від 12 березня 2012 року, яка була видана позивачу, він знав або повинен був дізнатися про заборгованість та звернутися до суду для захисту свого порушеного права, але це зробив лише 1 серпня 2016 року. Згідно з частиною 2 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України за захистом прав, свобод та інтересів для звернення до адміністративного суду встановлено шестимісячний строк (а.с.25-26).

Суд не погоджується із такими доводами представника відповідача з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що позивач 3 серпня 2016 року звернувся до адміністративного суду із позовом до Військової частини НОМЕР_1 у якому просить стягнути на його користь грошові кошти за неотримане ним речове майно у розмірі 10685 грн 39 коп. згідно довідки-розрахунку від 12 березня 2012 року №13. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що йому при звільненні з військової служби з 4 серпня 2011 року відповідачем не було видано речове майно повністю чи виплачено грошову компенсацію замість не отриманого речового майна, чим порушено статтю 9-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та пункт 27 Положення про порядок речового забезпечення військовослужбовців Збройних Сил та інших військових формувань у мирний час.

Суд дійшов висновку про те, що вказане порушення прав позивача є триваючим, а правомірність/неправомірність бездіяльності чи дій відповідача належить встановити у судовому засіданні.

На переконання суду, право громадянина на захист у суді своїх прав і свобод є конституційною гарантією, яка забезпечується реальною можливістю усякій заінтересованій особі звернутися до суду у встановленому законом порядку про захист прав, свобод та інтересів та можливістю обирати спосіб захисту, використовуючи при цьому всі дозволені законодавством інструменти та засоби.

Пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для залишення позову без розгляду, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважною і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

У рішенні Європейського Суду з прав людини у справі Іліан проти Туреччини, зазначено правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Відповідно до частини 2 статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а стаття 17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду є необґрунтованим, а відтак у його задоволенні належить відмовити.

Керуючись статтями 122, 133, 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України,

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення й оскарженню не підлягає.

Суддя Д.М. Гурін

інше про відмову у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду