Справа № 809/4150/15
Суддя: Старунський Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2016-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2016 року Справа № 876/222/16

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Старунського Д.М.,

суддів Багрія В.М., Рибачука А.І.,

за участю секретаря судового засідання Лемцьо І.В.,

представників позивача ОСОБА_1,ОСОБА_2,

представника третьої особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу ОСОБА_4 на постанову Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2015 року у справі за позовом ОСОБА_5 до управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Івано-Франківській області, третіх осіб відділу містобудування та архітектури Калуської РДА, ОСОБА_4 про визнання протиправною та скасування реєстрації №9 від 24.10.2012 року,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_5 30.09.2015 року звернулася в суд з адміністративним позовом до управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Івано-Франківській області, третіх осіб відділу містобудування та архітектури Калуської РДА, ОСОБА_4 про визнання протиправною та скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт ОСОБА_4 із будівництва індивідуального житлового будинку та господарських будівель по АДРЕСА_1 зареєстрованого управлінням державного архітектурно-будівельного контролю в Івано-Франківській області 22.10.2012 року за № ІФ 9 в єдиному реєстрі отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів.

Постановою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2015 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт ОСОБА_4 із будівництва індивідуального житлового будинку та господарських будівель по АДРЕСА_1 зареєстрованого управлінням державного архітектурно-будівельного контролю в Івано-Франківській області 22.10.2012 року за № ІФ 9 в єдиному реєстрі отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції ОСОБА_4 оскаржила його в апеляційному порядку. В апеляційній скарзі, посилаючись на неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального та процесуального права, які регулюють спірні правовідносини просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що порушення будівельних норм при видачі будівельного паспорта не є підставою для скасування повідомлення про початок будівельних робіт. Окрім цього, вважає, що суд першої інстанції безпідставно посилався на лист Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області від 08.09.2015 року №В-6/1009/60/5.

У судовому засіданні представники позивача вимоги апеляційної скарги заперечили та просили залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Представник третьої особи вимоги апеляційної скарги підтримав та просив її задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату, час і місце апеляційного розгляду був повідомлений належним чином, тому колегія суддів, у відповідності до ч. 4 ст. 196 КАС України, вважає за можливе розглядати справу за його відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, представників позивача, представника третьої особи, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до переконання про те, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_5 є власником житлового будинку з господарськими будівлями по АДРЕСА_2 що підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю серії НОМЕР_2 від 08.04.1994 року. Суміжним власником земельної ділянки є ОСОБА_4, що підтверджується договором дарування даної земельної ділянки у власність від 01.06.2012 року №498, державним актом на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_3 від 16.11.2006 року.

08.10.2012 року ОСОБА_4 звернулась із заявою та доданими до неї відповідними додатками до начальника відділу містобудування та архітектури Калуської РДА про видачу будівельного паспорта щодо забудови земельної ділянки.

09.10.2012 року начальником відділу містобудування та архітектури Калуської РДА Джагою Г.В. видано ОСОБА_4 будівельний НОМЕР_1/09-10.12 на будівництво індивідуального житлового та господарських будівель по АДРЕСА_1. Додатком 1 до даного будівельного паспорта «Вимоги до забудови земельної ділянки» встановлено, що мінімально допустимі відстані від об'єкта, який проектується до меж земельної ділянки становить 1,6 м та мінімально допустима відстань від об'єкта, який проектується, до існуючих будинків та споруд - 8 м.

На підставі даного будівельного паспорта за заявою ОСОБА_4 22.10.2012 року Інспекцією ДАБК в Івано-Франківській області зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ІФ 9 (а.с.41).

Судом встановлено, що з січня 2015 року позивач неодноразово зверталась із заявами до Управління ДАБІ в Івано-Франківській області з приводу законності будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1, яке здійснюється ОСОБА_4 (а.с. 152-153, 147-151, 154-155).

Перевіркою, проведеною працівниками Управління ДАБІ в Івано-Франківській області щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил господарської будівлі по АДРЕСА_1 встановлено, що у будівельному паспорті ОСОБА_4, виданому відділом містобудування та архітектури Калуської РДА 09.10.2012 року №84/09-10.12, відстані між господарськими будівлями становлять 1,6 м, а повинна становити 8 м, чим порушено вимоги ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Листом від 08.09.2015 року відповідач письмово повідомив позивача про виявлені порушення.

12.02.2015 року за заявою ОСОБА_4 від 27.01.2015 року працівниками Управління ДАБІ в Івано-Франківській області проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з будівництва ОСОБА_5 господарської будівлі по АДРЕСА_2 якою встановлено, що виконання будівництва господарської будівлі у 1996 році здійснено у невідповідності до будівельного паспорта, а саме господарська будівля розміщена на відстані 60 см від межі земельної ділянки, чим порушено п. 1 ч. 1 ст. 25 Закону України «Про основи містобудування».

19.02.2015 року на підставі виявлених порушень та з метою їх усунення Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №27/1009/02-43/2015, якою ОСОБА_5 визнано винною та накладено адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 170,00грн. (а.с.135).

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що оскільки Управлінням ДАБК в Івано-Франківській області 22.10.2012 року зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт за № ІФ 9 на підставі будівельного паспорта №84/09-10.12 від 09.10.2012 року, який виданий ОСОБА_4 з грубим порушенням державних будівельних норм, стандартів і правил, то така реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі неналежно затвердженого будівельного паспорта, є протиправною.

Не заперечуючи того, що будівельний НОМЕР_1/09-10.12 від 09.10.2012 року, виданий ОСОБА_4 містить порушення державних будівельних норм, стандартів і правил, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт ОСОБА_4 із будівництва індивідуального житлового будинку та господарських будівель по АДРЕСА_1 зареєстрованого управлінням державного архітектурно-будівельного контролю в Івано-Франківській області 22.10.2012 року за № ІФ 9 в єдиному реєстрі.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 року.( далі Закон №3038-VI )

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (ч. 4 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Статтею 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.07.2011 року розроблено та затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Пунктом 1.2 даного Порядку визначено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Відповідно до п. 2.1 Порядку видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких (п .2.3 Порядку), після чого підписується керівником відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури та реєструється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у журналі реєстрації будівельних паспортів (п.2.12 та п.2.14 Порядку).

Пунктом 2.16 Порядку визначено, що після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції України будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

Конституційний Суд України в пункті 5 мотивувальної частини Рішення від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) зазначив, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До ненормативних належать акти, які передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію фактом їхнього виконання. У зв'язку з прийняттям цих рішень виникають правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, у тому числі отримання державного акта на право власності на земельну ділянку, укладення договору оренди землі.

Таким чином, колегія суддів Судової палати в адміністративних справах, Судової палати у господарських справах, Судової палати у цивільних справах Верховного суду України дійшла висновку, що у разі прийняття органом місцевого самоврядування (суб'єктом владних повноважень) ненормативного акта, що застосовується одноразово, який після реалізації вичерпує свою дію фактом його виконання і з прийняттям якого виникають правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав охоронюваних законом інтересів (зокрема, рішення про передачу земельних ділянок у власність, укладання договору оренди), позов, предметом якого є спірне рішення органу місцевого самоврядування, не повинен розглядатися, оскільки обраний позивачем спосіб захисту порушених прав не забезпечує їх реального захисту.

Колегія суддів зазначає, що оскільки будівельний паспорт є формою рішення органу державної влади та є актом індивідуальної дії у сфері містобудівних та архітектурних вимог до розміщення будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку, підсобного приміщення, він вичерпав свою дію фактом його виконання. Після його видачі виникли правовідносини, пов'язані з реалізацією певних суб'єктивних прав охоронюваних законом інтересів.

Як видно з матеріалів справи ОСОБА_4, пред'явила всі необхідні матеріали для будівництва індивідуального житлового будинку та господарської споруди та 09.10.2012 року отримала будівельний паспорт ( а.с.65-105 ), який позивачкою не оспорювався і діє до цього часу.

22.10.2012 року було зареєстровано повідомлення про початок будівельних робіт, реєстрація якого оспорюється позивачкою.

Повідомлення про початок будівництва стосується не лише господарської споруди (гаража), який в порушення ДБН розміщений на відстані 1,6 м. від зведеної позивачкою літньої кухні і на що вказує позивачка у своїй позовній заяві, але і перш за все, житлового будинку, який, як видно з матеріалів справи, зводиться без порушень (а.с.41).

Як видно з довідки на об»єкт незавершеного будівництва № 1183 від 04.11.2015 року готовність житлового будинку ОСОБА_4 площею забудови становить 141 кв.м складає 72% (вартість 756733 грн.), гаража площею 46,1 кв.м. - складає 87 %, комори площею 15,9 кв.м. - 85 % ( а.с.136).

Тобто, фактично ОСОБА_4 споруджує індивідуальний житловий будинок згідно усіх, передбачених законом документів і не повинна нести відповідальність за дії та якість даних їй документів органами державної влади.

Порядок внесення змін до будівельного паспорта регулюється Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України «Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки».

Відповідно до п. 2.2. Порядку у разі зміни намірів забудови земельної ділянки (розміщення нових або реконструкція існуючих об'єктів), реалізація яких не перевищує гранично допустимих параметрів, до будівельного паспорта можуть вноситись зміни.

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якої входять: заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку до цього Порядку; примірник будівельного паспорта замовника; ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових об'єктів із зазначенням габаритних розмірів тощо); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Інших підстав для змін до будівельного паспорта чинним законодавством не передбачено. В тому числі не може бути підставою для внесення змін у схему забудови земельної ділянки та видачі нового будівельного паспорта замовнику порушення будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

Пунктом 6 ч. 12 ст. 41 Закону №3038-VI передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об'єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, зокрема, скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об'єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Процедуру виконання будівельних робіт визначає Порядок виконання будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України за №466 від 13.04.2011 року.

Відповідно до п. 1 даного порядку будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання замовником за формою згідно з додатком 1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт Держархбудінспекції або її територіальному органу за місцезнаходженням об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта (п. 2 зазначеного Порядку).

Згідно із абз. 11 п 6 Порядку у разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації повідомлення інформація, яка зазначалася в ньому, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у повідомленні), наведених у повідомленні, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення підлягає скасуванню Інспекцією.

За змістом означеної правової норми, у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно - будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Тобто, реєстрація повідомлення або декларації підлягає скасуванню у разі відсутності будівельного паспорта взагалі.

З матеріалів справи видно і не заперечується сторонами, що будівельний паспорт у ОСОБА_4 був і не скасований до цього часу.

Колегія суддів також погоджується з апелянтом, що твердження суду першої інстанції про грубі порушення будівельних норм при видачі будівельного паспорта, не передбачено як підставу для скасування повідомлення про початок будівельних робіт ні ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ані абзацом шостим пункту 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 р. № 747.

Висновок суду першої інстанції про грубе порушення будівельних норм ґрунтується лише на підставі листа Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області від 08.09.2015 року № В-6/1009/60/5, в якому йдеться про порушення у будівельному паспорті відстані між господарськими будівлями (гаражем третьої особи та літньої кухні позивачки), яка повинна становити 8 м.

Проте, суд першої інстанції не врахував того, що позивачка, також, порушила норми ДБН при спорудженні господарської споруди (60 см від межі земельної ділянки), за що була притягнута до адміністративної відповідальності.

Крім того, літня кухня не здана в експлуатацію, а тому згідно ст. 331 Цивільного кодексу України позивачка ще не є власником цієї споруди (постанова Верховного Суду України від 19 вересня 2011 року у справі № 3-82гс11),

Посилання суду першої інстанції на Державний акт на право приватної власності на землю серії І-ІФ № 036271 від 08.04.1994 року (а.с. 11), як на підставу права власності позивачки на домоволодіння по АДРЕСА_1 є помилковим, так як останній підтверджує лише право власності на землю (ст. 23 Земельного кодексу України 1990 року).

Таким чином, здійснене на земельній ділянці позивачки будівництво літньої кухні, яка межує із гаражем третьої особи, також з порушенням норм ДБН (60см від межі земельної ділянки), яка не здана в експлуатацію, також, ставить під сумнів законність здійснення цього будівництва позивачкою.

Відтак, виходячи з принципу рівності та пропорційності, скасування реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт для ОСОБА_4, яка по суті вже реалізувала право на будівництво, спорудивши жилий будинок та господарські споруди від 72% до 87% готовності буде не співрозмірним з порушенням, яке вона не вчиняла. Доказів участі ОСОБА_4 у виготовленні будівельного паспорту з порушеними розривами ДБН ні в суді першої інстанції, ні при апеляційному перегляді не здобуто.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при прийнятті постанови порушено норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 198 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати її та прийняти нову постанову суду.

Згідно зі статтею 202 КАС України, підставами для скасування постанови суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

Керуючись ст. ст. 160, 195, 196, 198 п. 3, 202 п. 4, 205 ч. 2, 207, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 задовольнити.

Постанову Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2015 року у справі №809/4150/15 скасувати та прийняти нову, якою в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_5 відмовити в повному обсязі.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення.

На постанову може бути подано касаційну скаргу безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання нею законної сили.

Головуючий суддя Д.М. Старунський

Судді В.М. Багрій

А.І. Рибачук

Постанова у повному обсязі складена 06.09.2016 року.