Справа № 815/3989/16
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2016-09-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/3989/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2016 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Кравченка М.М.;

за участі:

секретаря судового засідання Свириди Х.С.;

представника позивача ОСОБА_1 (довіреність від 01.09.2016 року);

представника відповідача ОСОБА_2 (довіреність від 04.08.2016 року),

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Севсервіс» до Одеської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення від 09.07.2016 року № 500060001/2016/610040/2, зобовязання вчинити певні дії, -

СУТЬ СПОРУ:

Позивач звернувся з адміністративним позовом до Одеської митниці ДФС, в якому просив суд: визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 09.07.2016 року № 500060001/2016/610040/2; зобов'язати завершити контроль правильності визначення митної вартості товарів, імпортованих за специфікацією № 1 від 06.06.2016 року до контракту № 01/06-UA від 01.06.2016 року із урахуванням заявленої митної вартості товарів, із застосуванням основного методу визначення митної вартості товару за ціною договору (контракту).

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив наступне.

В липні 2016 року на адресу ТОВ «Севсервіс» надійшов товар морожена сардінелла тушка вагою нетто 3102 кг, морожена сардина тушка вагою нетто 24904 кг, торгівельна марка товару RIM COMPANY FISH, країна виробництва Марокко, виробник SOZACOP sarl.

Вказаний товар був поставлений ТОВ «Севсервіс» за контрактом № 01/06-UA від 01.06.2016 року, укладеним між «RIM COMPANY FISH» S.A.R.L. (Марокко) та TOB «Севсервіс» (Україна), специфікацією № 1 від 06.06.2016 року до контракту № 01/06-UA від 01.06.2016 року, з умовами поставки - CRF Одеса (Україна) відповідно до «Інкотермс-2010», за інвойсом № 26/2016 від 06.06.2016 року та коносаментом № AGA0140977 від 14.06.2016 року.

На вказаний товар ТОВ «Севсервіс» оформило митну декларацію № 500060001/2016/006665 від 08.07.2016 року, а також надано Одеській митниці ДФС передбачені законом документи (контракт № 01/06-UA від 01.06.2016 року, специфікація № 1 від 06.06.2016 року до контракту № 01/06-UA від 01.06.2016 року, інвойс № 26/2016 від 06.06.2016 року, коносамент № AGA0140977 від 14.06.2016 року, прайс-лист б/н від 01.06.2016 року, висновок ДП «Держзовнішінформ» № 111/334 від 06.07.2016 року, митна декларація країни відправлення № 0000461 J від 06.06.2016 року та інші документи).

Одеською митницею ДФС було відмовлено ТОВ «Севсервіс» в митному оформленні товарів за МД № 500060001/2016/006665 від 08.07.2016 року шляхом складання картки відмови в прийнятті митної декларації № 500060001/2016/00137 та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів 500060001/2016/610040/2 від 09.07.2016 року.

Позивач не погоджується з рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів від 09.07.2016 року № 500060001/2016/610040/2, вважає його протиправним та таким, що належить до скасування, а також просить суд зобовязати його завершити контроль правильності визначення митної вартості товарів із урахуванням заявленої митної вартості товарів, із застосуванням основного методу визначення митної вартості товару за ціною договору (контракту).

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав та заперечував проти його задоволення.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, а також проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що в задоволенні адміністративного позову слід відмовити. Свій висновок суд вмотивовує наступним чином. Так, суд, -

ВСТАНОВИВ:

01.06.2016 року ТОВ «Севсервіс» (покупець) та Компанія «RIM COMPANY FISH» S.A.R.L. (продавець) уклали зовнішньоекономічний контракт № 01/06-UA.

Відповідно до п.1.1 зазначеного контракту продавець продає, а покупець купує та зобовязується оплатити морожену рибу і морепродукти, що іменується в подальшому товар. Товар поставляється партіями. Асортимент, кількість та характеристика товару в партії, строки відвантаження, ціна та умови оплати вказуються у специфікаціях, які являються невідємною частиною цього контракту.

Згідно з п.2.1 контракту умови поставки товару по контракту CRF Одеса (Україна) відповідно до Міжнародних правил по тлумаченню торгових термінів «Інкотермс» 2010.

Відповідно до умов п.3 контракту ціна товару вказується на кожну окрему партію в специфікаціях, валюта платежу USD, загальна сума контракту складає 500000,00 USD та може бути змінена за згодою сторін.

Згідно з п.4.1 контракту оплата окремої партії товару здійснюється в USD, безготівковим способом, прямим грошовим переказом на розрахунковий рахунок продавця в строки і на умовах, вказаних в специфікаціях до контракту.

В липні 2016 року на адресу ТОВ «Севсервіс» надійшов товар морожена сардінелла тушка вагою нетто 3102 кг, морожена сардина тушка вагою нетто 24904 кг, торгівельна марка RIM COMPANY FISH, країна виробництва Марокко, виробник SOZACOP sarl.

З метою здійснення митного контролю та митного оформлення поставленого товару (морожена сардінелла тушка вагою нетто 3102 кг, морожена сардина тушка вагою нетто 24904 кг, торгівельна марка RIM COMPANY FISH, країна виробництва Марокко, виробник SOZACOP sarl) TOB «Севсервіс» подало до Одеської митниці Державної фіскальної служби митну декларацію № 500060001/2016/006665 від 08.07.2016 року.

TOB «Севсервіс» митну вартість товару визначило за основним методом, за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

На підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості товарів TOB «Севсервіс» подало до Одеської митниці Державної фіскальної служби наступні документи: контракт № 01/06-UA від 01.06.2016 року, специфікацію № 1 від 06.06.2016 року до контракту № 01/06-UA від 01.06.2016 року, копію митної декларації країни відправлення № 0000461J від 06.06.2016 року, сертифікат якості від 07.06.2016 року, сертифікат про походження товару № 74/2016 від 14.06.2016 року, інвойс № 26/2016 від 06.06.2016 року, висновок про вартісні характеристики товару ДП «Держзовнішінформ» № 111/334 від 06.07.2016 року, прайс-лист виробника б/н від 01.06.2016 року та додатково на вимогу митного органу копія митної декларації країни відправлення та її переклад, виписку з бухгалтерської документації.

09.07.2016 року Одеська митниця Державної фіскальної служби прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № 500060001/2016/610040/2, відповідно до якого визначила митну вартість товарів за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів) та здійснила коригування товар № 1 з 0,98 до 1,15 доларів США за кг нетто, товар № 2 з 0,98 до 1,15 доларів США за кг нетто.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), добросовісно; розсудливо; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Перевіривши законність дій та рішень відповідача, суд вважає, що адміністративний позов не належить до задоволення.

Свій висновок суд обґрунтовує наступним чином.

Відповідно до ч.1 ст.49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч.1 ст.51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобовязані подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на обєктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Згідно з ч.1 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частина 2 вищезазначеної статті містить вичерпний перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення. До них відносяться:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах пятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є обєктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Під час опрацювання відповідачем наданих позивачем для здійснення митного оформлення документів зафіксовано спрацювання профілів ризику автоматизованої системи аналізу та управління ризиками щодо можливого заниження митної вартості товару 105-2 (вимагає здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів) та 106-2 (вимагає витребування документів, які підтверджують митну вартість товару).

Крім того, під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів та візуальної перевірки документів, поданих на підтвердження митної вартості товарів, співставлення даних, поданих декларантом на підтвердження заявленої митної вартості товарів, а також відомостей, що необхідні для здійснення митного контролю та оформлення, відповідачем було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, а саме: у товаросупровідних документах, а саме у сертифікаті якості, сертифікаті про походження товару, інвойсі, висновку про вартісні характеристики товару, прайс-листі, специфікації відсутні будь-які відомості про виробника товару, що унеможливлює ідентифікацію наданих до митного оформлення документів з даною поставкою; у контракті від 01.06.2016 року № 01/06-UA п.6.2 передбачено що при відправленні вантажу продавець зобовязаний надати документи, а саме копію митної декларації, завірену підписом та печаткою продавця, однак до митного оформлення надано копію митної декларації від 06.06.2016 року № 0000461J без підпису та печатки; відповідно до зовнішньоекономічного договору від 01.06.2016 № 01/06-UA, п.2.1 умови поставки визначають, що вартість товару включає в себе вартість упаковки (роботи та матеріали), фрахту та страхування, але документів, що підтверджують вартість страхування, фрахту та вартість упаковки до митного оформлення надано не було. Також, відповідно до пп. «в» п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, додається вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, повязаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутня будь-яка інформація щодо включення/не включення даних складових митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобовязані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, повязаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, повязаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прас - листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ч.4 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:

1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Згідно з ч.5 вищезазначеної статті забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

На підставі встановлених обставин відповідач витребував у позивача додаткові документи на підтвердження заявленої митної вартості, а саме: якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; виписку з бухгалтерської документації; копія митної декларації країни відправлення завірена належним чином та її переклад. Також, відповідно до статті 254 Митного кодексу України декларанту було запропоновано надати переклад українською мовою копії митної декларації країни відправлення від 06.06.2016 № 0000461J. Декларанта було повідомлено про можливість за власним бажанням подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

09.07.2016 року TOB «Севсервіс» листом від 08.07.2016 року надіслало Одеській митниці ДФС витребувані додаткові документи, а саме: копію митної декларації країни відправлення завірена належним чином та її переклад; виписку з бухгалтерської документації, та вказало, що страхування вантажу не проводилось, що відображено в виписці з бухгалтерської документації.

Під час аналізу товаросупровідних документів було встановлено, що у поданих документах містяться розбіжності, не містяться усі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема: у графі 31 електронної митної декларації зазначено виробника товару № 1 та № 2 SOZACOP sarl, а іноземною стороною контрактоутримувачем є RIM COMPANY FISH S.A.R.L., отже стороною зовнішньоекономічного договору (продавцем) не є виробник товару, що декларується, що не відповідає відомостям зазначеним у відповідних графах електронної митної декларації та декларації митної вартості; у додатково поданій копії експортної декларації країни відправлення та її перекладі відсутні будь-які відомості про документи, які подані до митного оформлення, що унеможливлює ідентифікацію експортної операції з конкретною поставкою та наведені коди товарів на рівні 10 знаків тов. № 1 та № 2 не відповідають заявленим кодам товарів згідно УКТЗЕД.

Відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Облікові документи повинні містити обовязкові реквізити згідно з ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», у т.ч. назву документа, дату і місце складання, зміст та обсяг господарської операції та ін. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Проте, наданий листом TOB «Севсервіс» від 08.07.2016 року документ містить інформацію, що не відповідає вимогам Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та не містить виписку з бухгалтерської документації щодо господарської операції, що стосується попередніх надходжень аналогічного товару згідно контрактів ЗЕД.

Висновок про вартісні характеристики товару від 06.07.2016 року № 111/334 зроблено на основі наданих до митного оформлення товаросупровідних документів, проте не вказана яка саме інформація з мережі Інтернет розглядалася та на основі яких документів, інформаційних даних експерт базує висновок; експертом не здійснено аналіз ринкової вартості імпортованих подібних (аналогічних) товарів у проміжок часу наближений до дати ввезення оцінюваних товарів на митну територію України та не проаналізовано кон'юнктуру ринку.

Згідно з п.2 ч.1 ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється, в тому числі, за ціною договору щодо ідентичних товарів.

Відповідно до ч.2 ст.57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Згідно з ч.3 ст.57 Митного кодексу України кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст.57 Митного кодексу України застосування другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

За результатами проведеної консультації між митним органом та декларантом було обрано метод визначення митної вартості другорядний: за ціною договору щодо ідентичних товарів.

Такий висновок обґрунтований тим, що використані декларантом відомості не підтверджені документально, у митного органу наявна інформація щодо вартості операцій з ідентичними товарами.

Відповідно до ч.2 ст.58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обовязковою при її обчисленні.

Згідно з ч.1 ст.59 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Відповідно до ч.2 ст.59 Митного кодексу України при застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

На підставі викладеного, митний орган обрав другорядний метод визначення митної вартості товарів - за ціною договору щодо ідентичних товарів.

Згідно з ч.3 та ч.4 ст.59 Митного кодексу України незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті. Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

Суд встановив, що митний орган з метою забезпечення повноти оподаткування провів аналіз бази даних ЄАІС ДФС України та встановив, що рівень митної вартості ідентичних товарів є більшим: товар № 1 МД від 21.04.2016 року № 504070000/2016/003253 становить 1,15 дол. США за кг нетто, товар № 2 МД від 05.07.2016 року № 504070000/2016/005099 становить 1,15 дол. США за кг нетто.

Суд погоджується з висновками відповідача, що за наявними вищевикладеними розбіжностями у документах, які були виявлені посадовою особою митного органу під час митного оформлення, у нього виникли підстави для сумнівів з приводу достовірності задекларованої позивачем митної вартості товарів.

Відповідно до ч.1 ст.54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно з ч.6 ст.54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Таким чином, суд встановив, що у відповідача були всі передбачені законом підстави для прийняття рішення про коригування митної вартості товарів.

Відповідно до ч.1 ст.55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з ч.2 ст.55 Митного кодексу України прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; інформацію про право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються; інформацію про право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Суд встановив, що у рішенні про коригування митної вартості товарів від 09.07.2016 року № 500060001/2016/610040/2 наведене достатнє обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано. Також, у рішенні про коригування митної вартості товарів визначені джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості. Крім того, у рішенні про коригування митної вартості товарів зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Додатково декларанту було роз'яснені вимоги ч.3 ст.52 Митного кодексу України на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються, а також його право оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів.

Таким чином, суд дійшов висновку, що рішення про коригування митної вартості товарів від 09.07.2016 року № 500060001/2016/610040/2 прийняте відповідачем обґрунтовано, в межах компетенції та у спосіб, що передбачені законодавством, а тому заявлена позовна вимога про його скасування не належить до задоволення.

Позовна вимога позивача про зобов'язання завершити контроль правильності визначення митної вартості товарів із урахуванням заявленої митної вартості товарів, із застосуванням основного методу визначення митної вартості товару за ціною договору (контракту) також не належить до задоволення, оскільки є похідною від вимоги про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів.

Згідно з ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач довів суду належними та допустимими в спірних правовідносинах доказами з посиланням на відповідні положення законодавства про необґрунтованість позовних вимог позивача.

Доводи позивача, якими він обґрунтовував свої позовні вимоги не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами. Адже, відповідно до ч.1 ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Крім того, 05.09.2016 року через канцелярію суду від позивача надійшла заява про зобовязання Одеської митниці ДФС надати звіт про виконання судового рішення у даній справі. В своїй заяві позивач просив суд зобовязати Одеську митницю ДФС подати звіт про виконання судового рішення у даній справі та встановити строк для подачі звіту 30 календарних днів з дня набрання рішенням законної сили.

Згідно з ч.1 ст.267 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, має право зобов'язати суб'єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Так, як вже було встановлено судом вище, що рішення відповідача субєкта владних повноважень є обґрунтованим та законним, судом зроблений висновок про необґрунтованість позовних вимог позивача, а тому вказана заява позивача також не належить до задоволення.

Відповідно до ч.2 чт.94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони - суб'єкта владних повноважень, суд присуджує з іншої сторони всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати, пов'язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз.

Оскільки суд по справі свідків не залучав та не призначав проведення судових експертиз, розподіл судових витрат не здійснюється.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 7, 8, 9, 11, 27, 69-71, 86, 94, 122, 159-163 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Порядок і строки оскарження постанови визначаються ст.ст.185, 186 КАС України.

Постанова набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.254 КАС України.

Повний текст постанови складений 08 вересня 2016 року.

Суддя М.М. Кравченко