Справа № 708/723/16-а
Суддя: Степанюк А.Г.
Дата ухвалення: 2016-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа 708/723/16-а
У Х В А Л А

01 вересня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі судді Степанюка А.Г., перевіривши матеріали апеляційної скарги Чигиринського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Черкаської області на постанову Чигиринського районного суду Черкаської області від 07 липня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Чигиринського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Черкаської області про визнання протиправним дій та зобов`язання вчити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У червні 2016 року ОСОБА_1 (далі - Позивач, ОСОБА_1.) звернулася до Чигиринського районного суду Черкаської області з позовом до Чигиринського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Черкаської області (далі - Відповідач, Чигиринське ОУПФ), про визнання протиправними дій Чигиринського ОУПФ та зобов`язання Відповідача здійснити ОСОБА_1 з 01.06.2016 року перерахунок відповідно до ст. 37-1 Закону України «Про державну службу» № 3723-ХII (в редакції, що діяла на дату призначення пенсії) та виплату пенсії державного службовця, призначеної в розмірі 90 % заробітної плати державного службовця відповідної посади та рангу за останнім місцем роботи на державній службі, з урахуванням підвищення з 01.12.2015 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2105 року № 1013, якою встановлено нові розміри посадових окладів працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери та довідки Управління Державної казначейської служби України в Чигиринському районі Черкаської області від 03.06.2016 року № 06-16/328 про заробітну плату, що подається для перерахунку пенсії непрацюючим державним службовцям, із збереженням проценту нарахування проценту нарахування пенсії на момент виходу на пенсії в розмірі 90 %, провести нарахування та здійснити виплату заборгованості, що виникне внаслідок такого перерахунку, з врахуванням раніше проведених виплат, без змін визначення індексації пенсії в результаті перерахунку та забезпечити виплату пенсії в подальшому розмірі 90 % сум заробітних плат згідно довідки про заробітну плату, що подається для перерахунку пенсії непрацюючим державним службовцям, без обмеження її максимального розміру.

Постановою Чигиринського районного суду Черкаської області від 07.07.2016 року позов задоволено частково: визнано протиправними дії Відповідача з приводу відмови здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 відповідно до ст. 37-1 Закону України «Про державну службу» в редакції, що діяла на дату призначення пенсії, в розмірі 90 % заробітної плати працюючого державного службовця, на підставі постанови Кабінету Мінінстрів України від 09.12.2015 року № 1013; зобов`язано Чигиринське ОУПФ здійснити перерахунок та виплату пенсії Позивачу відповідно до вимог ст. 37-1 Закону України «Про державну службу» в редакції, що діяла на дату призначення пенсії, призначеної в розмірі 90% заробітної плати працюючого державного службовця відповідної посади за останнім місцем роботи на державній службі - заступника начальника - головного бухгалтера управління Державної казначейської служби України, починаючи з 01.06.2016 року, на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2015 року № 1013, з урахуванням раніше проведених виплат. У задоволені решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із вказаною постановою суду першої інстанції, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю. Крім того, Чигиринським ОУПФ заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв'язку з відсутністю коштів призначених на цю мету, а також подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеної постанови.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 186, 187 КАС України.

При поданні апеляційної скарги Апелянтом не було дотримано вимог ч. 2 ст. 186, ч. ч. 5, 6 ст. 187 КАС України, а саме пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції, до апеляційної скарги не додано належним чином оформлений документ про повноваження представника, а також документ про сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, копію оскаржуваної постанови суду першої інстанції від 07.07.2016 року отримано представником Відповідача ОСОБА_2 особисто 07.07.2016 року, про що свідчить наявна у матеріалах справи розписка останнього (а.с. 51). Відтак, останнім днем подачі апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції є 18.07.2016 року.

Проте апеляційну скаргу подано Чигиринським ОУПФ до канцелярії суду першої інстанції 03.08.2016 року.

У клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження Апелянт зазначає, що поважною, на його думку, причиною пропуску десятиденного строку була відсутність спеціаліста юрисконсульта на роботі, що унеможливило технічно та фізично подати у встановлений законом строк апеляційну скаргу.

Однак, такі причини пропуску визначеного ст. 186 КАС України десятиденного строку оскарження постанови суду першої інстанції судом не можуть бути визнані поважними з огляду на те, що представляти інтереси Чигиринського ОУПФ, зокрема, в судових установах, може не лише працівник юридичного відділу Відповідача, а й керівник в силу Закону і положення, а також будь-яка інша уповноважена на це особа. За таких обставин суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для визнання поважними причин пропуску Відповідачем строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції від 07.07.2016 року.

Приписами ч. 4 ст. 189 КАС України визначено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадках, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 187 КАС України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або її представником, який додає оформлений належним чином документ про свої повноваження, якщо цей документ не подавався раніше.

Як вбачається з матеріалів справи, апеляційна скарга була підписана ОСОБА_3 як першим заступником начальника Чигиринського ОУПФ. Водночас, до апеляційної скарги не додано належним чином оформлений документ про наявність у ОСОБА_3 повноваження подавати та підписувати апеляційну скаргу від імені Відповідача.

Крім іншого, положеннями ч. 6 ст. 187 КАС України визначено, що до апеляційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені положеннями Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Відповідно до положень ст. ст. 3 та 4 названого Закону судовий збір справляється з апеляційних скарг на рішення суду в розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Зі змісту довідки Вищого адміністративного суду України, складеної за результатами аналізу практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» вбачається, що, перевіряючи правильність сплати позивачем судового збору та визначаючи кількість вимог немайнового характеру, звернених до суду, необхідно враховувати, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов'язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою.

З огляду на те, що предметом позову є визнання протиправними дій суб'єкта владних повноважень та зобов'язання останнього вчинити дії, позовні вимоги є вимогами немайнового характеру.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, яка діяла на момент подання позову до суду першої інстанції, ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складала 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Приписами ч. 1 ст. 4 Закону закріплено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року.

Станом на 01 січня 2016 року приписами Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25.12.2015 року № 928-VIII встановлено мінімальну заробітну плату в розмірі 1378,00 грн.

З огляду на викладене, а також враховуючи те, що відповідно до положень ст. 5 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на постанову Чигиринського районного суду Черкаської області становить 606,32 грн. (1378 * 0,4 * 110%).

Однак, всупереч вимог КАС України, Апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору у встановленому Законом розмірі.

Оцінюючи клопотання Відповідача про звільнення від сплати судового збору у зв'язку з відсутністю коштів призначених на цю мету, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З наведеного випливає, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є дискреційним правом, а не обов'язком суду, можливість реалізації якого пов'язується з майновим станом особи.

Тобто, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Зазначена позиція підтримується Вищим адміністративним судом України у постанові Пленуму від 23.01.2015 року №2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Крім того, відповідно пунктом 2 Прикінцевих положень Закону України від 22.05.2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» зобов'язано Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Таким чином, оскільки заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору не містить доказів скрутного майнового стану особи та неможливості Відповідача забезпечити сплату судового збору у встановленому Законом розмірі, суд вважає за необхідне у його задоволенні відмовити.

Аналогічний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду України, викладеною, зокрема, в ухвалах від 08.09.2015 року у справі №21-5496а15, від 29.02.2016 року у справі №810/1495/15, від 01.03.2016 року у справі № 810/1674/15.

Згідно ч. 3 ст. 189 КАС України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 187 Кодексу, застосовуються правила статті 108 Кодексу.

Крім того, приписами ч. 4 ст. 189 КАС України визначено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадках, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Враховуючи, що Апелянтом пропущено встановлений ч. 2 ст. 186 КАС України процесуальний строк оскарження постанови суду першої інстанції, а викладені у заяві про поновлення строку причини поважними визнані не були, не додано до апеляційної скарги документ про повноваження особи, яка подає апеляційну скаргу та документу про сплату судового збору, а клопотання про звільнення від сплати судового збору визнано необґрунтованим, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху та надання Відповідачу строку для усунення визначених у вказаній ухвалі недоліків шляхом: зазначення інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження; надання документу, який підтверджує повноваження особи, яка подає апеляційну скаргу, та документу про сплату судового збору або клопотання про зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення.

Керуючись ст.ст. 108, 187, 189, 206 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Чигиринського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Черкаської області про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Чигиринського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Черкаської області на постанову Чигиринського районного суду Черкаської області від 07 липня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Чигиринського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Черкаської області про визнання протиправним дій та зобов`язання вчити дії - залишити без руху.

Одночасно повідомляю, що Апелянт має право протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, а також не будуть усунуті інші недоліки, викладені в ухвалі, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку у відповідності до ст.ст. 211, 212 КАС України.

Суддя А.Г. Степанюк