Справа № 826/25867/15
Суддя: Парінов А.Б.
Дата ухвалення: 2016-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

30 серпня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Парінова А.Б.,

суддів: Беспалова О.О., Губської О.А.,

при секретарі судового засідання Кваші Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 травня 2016 року у справі за позовом підприємства, заснованого на власності Київської організації архітекторів України «Творча архітектурна майстерня А.Пашенько» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанови і припису, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі по тексту - відповідач, контролюючий орган), в якому просив суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову від 10.11.2015р. №27/15/10/26-6/1011/02/4 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- визнати неправомірним та скасувати припис від 03.11.2015.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 травня 2016 року позов задоволено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку.

Апелянт, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати оскаржувану постанову та прийняти нову, якою у задоволенні позову відмовити.

Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з'явилися, про дату та час слухання справи були повідомлені належним чином, тому у відповідності до ч. 6 ст. 12, ч.1 ст. 41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі звернення слідчого управління Головного управління МВС України в місті Києві з метою перевірки виконання вимог припису від 26.02.2015 посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві у присутності генерального директора TOB «ТПК «Каскад-Імпекс» із залученням слідчого СУ ГУ МВС України в м. Києві Боголюбова Є.В. та старшого оперуповноваженого в ОВС ГУ СБУ у м. Києві та Київській області Криська В.Г. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил TOB «ТПК «Каскад-Імпекс», TOB «Столичні Будтехнології», підприємства, заснованого на власності Київської організації спілки архітекторів України «ТАМ А.Пашенько» під час будівництва офісно-житлового комплексу на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва.

За наслідками проведення перевірки з виїздом на місце 29.10.2015 встановлено, що на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва генпідрядною організацією TOB «Столичні Будтехнології» на замовлення TOB «ТПК «Каскад-Імпекс» виконуються будівельні роботи із будівництва офісно-житлового комплексу на підставі виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві дозволу на виконання будівельних робіт від 18.06.2009 № 1433-Шв/Р.

В ході проведення перевірки виявлені наступні порушення:

- TOB «ТПК «Каскад-Імпекс» не виконано вимоги припису Департаменту від 26.02.2015р., а саме не виконано вимоги містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у частині погодження та отримання позитивних висновків органів охорони культурної спадщини (не погоджено історико-містобудівне обґрунтування Міністерством культури і туризму України, а також проект не узгоджено зі спеціально уповноваженими органами охорони культурної спадщини), чим порушено ч. 4, ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- передача замовнику будівництва проектної документації «Будівництво офісно-житлового комплексу на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва» (коригування), розробленої проектною організацією підприємством, заснованим на власності Київської організації спілки архітекторів України «ТАМ А. Пашенько» з порушенням вихідних даних для проектування, а саме: проект розроблено з урахуванням історико-містобудівного обґрунтування, розробленого Науково-дослідним інститутом пам'яткоохоронних досліджень Міністерства культури України, проте не погоджено у встановленому законодавством порядку, чим порушено вимоги містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»;

- огорожу будівельного майданчика у вісях 5-7 влаштовано TOB «Столичні Будтехнології» з відхиленням від проектних рішень ПВР та ПОБ, чим порушено ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Зазначені порушення вимог законодавства у сфері містобудування відображено в акті перевірки від 29.10.2015, складеному за наслідками проведеної перевірки.

Крім того, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Мосуром Сергієм Михайловичем у присутності керівника проектів підприємства, заснованого на власності Київської організації спілки архітекторів України «ТАМ А. Пашенько» складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно підприємства, заснованого на власності Київської організації спілки архітекторів України «ТАМ А. Пашенько», в якому виявлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: передача замовнику будівництва проектної документації «Будівництво офісно-житлового комплексу на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва» (коригування), розробленої проектною організацією підприємством, заснованим на власності Київської організації спілки архітекторів України «ТАМ А. Пашенько» з порушенням вихідних даних для проектування, а саме: проект розроблено з урахуванням історико-містобудівного обґрунтування, розробленого Науково-дослідним інститутом пам'яткоохоронних досліджень Міністерства культури України, проте не погоджено у встановленому законодавством порядку, чим порушено вимоги містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

03.11.2015 посадовою особою відповідача винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою усунути допущені порушення вимог законодавства щодо погодження історико-містобудівного обґрунтування на вищевказаному об'єкті будівництва у відповідності до норм чинного законодавства до 29.12.2015.

Крім того, постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності №27/15/10/26-6/1011/02/4 від 10.11.2015 за вчинене правопорушення ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» Департаментом застосовано штраф у розмірі у розмірі 124 020,00 грн. на підставі абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Вважаючи вищевказані припис та постанову протиправними, позивач звернувся до суду з позовом про їх скасування.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувані рішення відповідача не відповідають вимогам законності та обґрунтованості.

Стосовно відсутності підстав для винесення позивачу припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.11.2015 судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «ТПК «Каскад-Імпекс» листом № 21 від 20.11.2014 року звернувся до Міністерства культури України з проханням погодити історико - містобудівне обґрунтування (2014 року), що було отримане Міністерством 26.11.2014 року, враховуючи, що відповідачем не отримано ані погодження, ані відмови у видачі такого погодження протягом десяти днів з моменту його подачі, станом на 18.12.2014 року товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислова компанія «Каскад- Імпекс» отримало право на погодження від Міністерства культури України розробленого історико- містобудівного обґрунтування (2014 року) для коригування проекту з будівництва «Офісно- житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва» за принципом мовчазної згоди.

Колегія суддів погоджується з наведеним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до п. 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки у двох примірниках, один з яких надається суб'єкту містобудування, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (п.п. 16, 17,18, 19 Порядку № 553).

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, окрім іншого, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Оскаржуваним у даній справі приписом зобов'язано позивача у строк до 29.12.2015 погодити історико - містобудівне обґрунтування для коригування проекту з будівництва «Офісно- житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва».

Отримання вказаного погодження було предметом судового розгляду у справі № 826/25865/15 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислова компанія «Каскад-Імпекс» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за участю третьої особи - Міністерства культури України про визнання протиправною та скасування постанови.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва по даній справі від 28 квітня 2016 року, яка набрала законної сили, встановлено, що позивач звертався до Міністерства культури України із листом від 20.11.2014 №21 про погодження історико-містобудівного обґрунтування будівництва офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва, яке отримано Міністерством 26.11.2014 за вх. №7558/0/5-14.

Відповідно до абзацу четвертого частини 1 статті 41 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», строк видачі документів дозвільного характеру становить десять робочих днів, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з частиною 6 статті 41 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» у разі якщо у встановлений законом строк суб'єкту господарювання не видано або не направлено документ дозвільного характеру або рішення про відмову у його видачі, то через десять робочих днів з дня закінчення встановленого строку для видачі або відмови у видачі документа дозвільного характеру суб'єкт господарювання має право провадити певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності. Копія заяви (опису прийнятих документів) з відміткою про дату їх прийняття є підтвердженням подачі заяви та документів державному адміністратору або дозвільному органу.

Днем видачі документа дозвільного характеру вважається останній день строку розгляду заяви дозвільним органом, передбаченого законом.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», принцип мовчазної згоди - принцип, згідно з яким суб'єкт господарювання набуває право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності без отримання відповідного документа дозвільного характеру, за умови якщо суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою подано в установленому порядку заяву та документи в повному обсязі, але у встановлений законом строк документ дозвільного характеру або рішення про відмову у його видачі не видано або не направлено.

Таким чином, Міністерство було зобов'язане надати відповідне рішення до 11.12.2014 року.

Проте, таких дій Міністерством культури України вчинено не було, у зв'язку з чим застосуванню до спірних правовідносин підлягає принцип мовчазної згоди.

Наведене встановлено також і в рішенні Господарського суду міста Києва від 03.12.2015 у справі №910/26462/15 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Бізнес-Гарант» до товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислова компанія «Каскад-Імпекс» про зобов'язання вчинити дії, а саме: повторно звернутися до Міністерства культури України для отримання погодження історико-містобудівного обґрунтування, що було розроблене у 2014 році з метою проведення коригування проекту з будівництва «Офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Златоустівської у Шевченківському районі м. Києва» та про стягнення завданих збитків у розмірі 80 000,00 грн., яке не було оскаржене та набрало законної сили.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Згідно із ч.1 ст. 255 КАС постанова або ухвала суду, яка набрала законної сили, є обов'язковою для осіб, які беруть участь у справі, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

Обставини, які були встановлені постановою, що набрала законної сили, в одній адміністративній справі не можуть оспорюватися в іншій судовій справі за участю тих самих сторін.

Таким чином, встановленими є обставини, що 18.11.2014 ТОВ «Торгівельно-промислова компанія «Каскад-Імпекс» набуло права на включення розробленого історико-містобудівного обґрунтування для коригування проекту з будівництва «Офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Златоустівської у Шевченківському районі м. Києва» до складу проектної документації за принципом мовчазної згоди.

Виходячи з цього, вимога контролюючого органу у оскаржуваному приписі щодо погодження історико-містобудівного обґрунтування для коригування проекту з будівництва «Офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Златоустівської у Шевченківському районі м. Києва» є необґрунтованою, а тому припис підлягає скасуванню.

Перевіряючи на відповідність вимогам законодавства оскаржуваної постанови відповідача від 10.11.2015р. №27/15/10/26-6/1011/02/4 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Статтею 1 цього Закону передбачено, що вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст.2 вказаного закону суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

В акті перевірки встановлено порушення позивачем вимог ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Згідно з ч. 2 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Згідно з ч. 4 цієї статті право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відповідно до ч. 5 ст. 26 цього Закону проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Частиною 1 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що основними складовими вихідних даних є:

1) містобудівні умови та обмеження;

2) технічні умови;

3) завдання на проектування.

Відповідно до п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» Основними складовими вихідних даних є:

- містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки;

- технічні умови;

- завдання на проектування (додаток Б);

Згідно з ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Затвердження проектної документації на будівництво об'єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Судом першої інстанції встановлено, що 02.06.2008 ТОВ «ТПК «Каскад-Імпекс» отримано дозвіл №0409-Шв/Р на виконання будівельних робіт із будівництва «Офісно-житлового комплексу на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва», а пізніше перереєстровано на дозвіл №1433-Шв/Р від 18.06.2009.

04.02.2014 забудовник отримав містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки №959/2/12-3/009-14 від 04.02.2014.

Відповідно до п. 12 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на перетині вул. Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва встановлено вимоги щодо охорони культурної спадщини, а саме: розробити, погодити та затвердити історико-містобудівне обґрунтування.

Як вбачається з матеріалів справи, проект «Будівництва офісно-житлового комплексу на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва» розроблено з урахуванням історико-містобудівного обґрунтування, розробленого Науково-дослідним інститутом пам'яткоохоронних досліджень Міністерства культури України.

Як на підставу винесення оскаржуваної постанови відповідач посилається на те, що історико-містобудівне обґрунтування для коригування проекту з будівництва офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва, не погоджено у встановленому законодавством порядку.

Наведені посилання відповідача спростовані судом вище, зважаючи на те, що погодження історико-містобудівного обґрунтування відбулося за принципом мовчазної згоди.

Оскільки у спірних правовідносинах у діях позивача відсутнє порушення ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», колегія суддів приходить до висновку, що притягнення позивача до відповідальності на підставі абз. 2.ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» шляхом винесення оскаржуваної постанови про накладення штрафу є протиправним.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, що призвело або могло призвести до неправильного вирішення спору.

Відповідно до статті 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів, вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення відповідно до норм матеріального та процесуального права.

За таких обставин, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції - без змін.

На підставі викладеного, керуючись статтями 41, 196, 198, 200, 205, 206, 112, 254 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 травня 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя А.Б. Парінов
Судді О.О. Беспалов
О.А. Губська

Ухвалу в повному обсязі виготовлено 01.09.2016

Головуючий суддя Парінов А.Б.

Судді: Губська О.А.

Беспалов О.О.