Справа № 802/1270/16-а
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2016-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

01 вересня 2016 р. Справа № 802/1270/16-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції про визнання рішення, дій та бездіяльності протиправними, скасування рішення про державну реєстрацію права власності та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

30.08.2016 року до Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції, у якій позивачі просять суд:

- визнати протиправними рішення, дії та бездіяльність державних реєстраторів Реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції;

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав власності індексні номери 28129754 та 28126680 від 08.02.2016 року на 1/9 частини квартири АДРЕСА_1 та 1/6 частини квартири АДРЕСА_2 за гр. ОСОБА_3 із внесенням відповідних відомостей до Державного реєстру;

- зобов'язати відповідача письмово повідомити заявників про проведені дії.

Ознайомившись з поданою до суду позовною заявою та доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною 1 статті 107 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Водночас норми статті 106 КАС України не містять виключень і поширюють на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв'язку з чим недотримання положень цієї статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В силу положень ч. 6 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору для фізичної особи становить 0,4 розміри мінімальної заробітної плати.

У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір").

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" станом на 01.01.2016 року розмір мінімальної заробітної плати складав 1378 грн.

Таким чином, починаючи з 01.01.2016 року для фізичних осіб ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру становить 551,20 грн. за кожну позовну вимогу немайнового характеру. Водночас за змістом положень ч. 6 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" судовий збір у такому розмірі сплачується кожним із позивачів.

Позивачами за поданим адміністративним позовом є ОСОБА_1 та ОСОБА_2. При цьому у позовній заяві фактично заявлено три позовні вимоги немайнового характеру, а саме про визнання рішення, дій та бездіяльності державних реєстраторів протиправними (вимога 1), скасування рішення про державну реєстрацію права власності (вимога 2) та зобов'язання відповідача вчинити певні дії (вимога 3).

Отже, при зверненні до адміністративного суду з вищевказаними позовними вимогами кожен з позивачів повинен сплатити по 1653,60 грн. (551,20 х 3) окремими платіжними документами.

Натомість згідно з доданою до позовної заяви квитанцією № 0.0.608726549.1 від 30.08.2016 року при зверненні до суду судовий збір сплачено лише ОСОБА_1 та лише у розмірі 551,20 грн., тобто цим позивачем не доплачено судовий збір в розмірі 1102,40 грн.

Крім того, до матеріалів позовної заяви не додано документа про сплату судового збору позивачем ОСОБА_2

Підстав для звільнення позивачів від сплати судового збору не вбачаю, докази на підтвердження наявності пільг щодо сплати судового збору, передбачених ст. 5 Закону України "Про судовий збір", до позовної заяви не долучено.

Також відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень.

Однак до позовної заяви не долучено копії всіх документів, що приєднані до неї, для відповідача, а саме копії рішення Ленінського районного суду м. Вінниці від 29.12.2011 року по справі № 2-3402/11 та ухвали Апеляційного суду Вінницької області від 09.02.2012 року по справі № 2-3402/2011р.

Крім того, частиною 4 статті 105 КАС України передбачено, що адміністративний позов може містити вимоги про:

1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача-суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень;

2) зобов'язання відповідача-суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії;

3) зобов'язання відповідача-суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій;

4) стягнення з відповідача-суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю;

5) виконання зупиненої чи невчиненої дії;

6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Водночас змістовний аналіз позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання протиправними рішення, дії та бездіяльність державних реєстраторів Реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції вказує на те, що позовні вимоги є в цій частині є неконкретизованими і у випадку відкриття провадження в адміністративній справі за такими вимогами подальший розгляд справи буде істотно ускладнений.

При цьому усунути відповідні недоліки в попередньому судовому засіданні, на думку суду, неможливо, оскільки фактично вони потребують не уточнення, а зміни шляхом реалізації позивачами своїх прав, визначених у ст. 51 КАС України.

Так, позивачами не зазначено, які саме рішення, дії та бездіяльність та яких саме державних реєстраторів є протиправними та оскаржуються до адміністративного суду.

Крім того, відповідачем у справі зазначено Реєстраційну службу Вінницького міського управління юстиції. Однак згідно з п. 1 постанови Кабінету Міністрів України № 17 від 21.01.2015 року "Питання оптимізації діяльності центральних органів виконавчої влади системи юстиції" Державну реєстраційну службу ліквідовано.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" організаційну систему державної реєстрації прав становлять: Міністерство юстиції України та його територіальні органи; суб'єкти державної реєстрації прав виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації; акредитовані суб'єкти; державні реєстратори прав на нерухоме майно.

Отже, позовні вимоги за адміністративним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заявлено до суб'єкта владних повноважень, який на сьогодні ліквідований та не здійснює функцій з державної реєстрації прав.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 106 КАС України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання. Разом з тим, у позовній заяві зазначено невірну дату її підписання, а саме 30.09.2016 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого адміністративного позову вимогам статті 106 КАС України, позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 належить залишити без руху з наданням особам, які її подали, строку для усунення виявлених судом недоліків.

Керуючись ст.ст. 105, 106, 108, 165, 185, 186, 254 КАС України,

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції про визнання рішення, дій та бездіяльності протиправними, скасування рішення про державну реєстрацію права власності та зобов'язання вчинити дії.

2. Надати позивачам строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, шляхом подання до суду доказів сплати судового збору у належному розмірі та шляхом приведення позовної заяви у відповідність з вимогами, встановленими статтею 106 КАС України.

3. Копію ухвали надіслати позивачам для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Сало Павло Ігорович