Справа № 817/646/16
Суддя: Сало А.Б.
Дата ухвалення: 2016-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 серпня 2016 року Р і в н е №817/646/16

Рівненський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Сала А.Б., за участю секретаря судового засідання Мідлік А.В. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник ОСОБА_1

відповідача: представник не прибув,

третьої особи:представник ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом:

ОСОБА_3 ОСОБА_3 ОСОБА_4 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_3 ОСОБА_5 ОСОБА_4 в інтересах малолітнього ОСОБА_6
доПриватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ТОВ "Факторингова компанія "ВЕКТОР ПЛЮС"
про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулася в інтересах неповнолітнього ОСОБА_5, малолітнього ОСОБА_6 до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_8 з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "ВЕКТОР-ПЛЮС" про визнання протиправним та скасування рішення.

Зі змісту заявленого позову вбачається, що позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 25583380 від 26.10.2016 прийняте державним нотаріусом Київського міського нотаріального округу про державну реєстрацію права власності за ТОВ "Факторингова компанія "ВЕКТОР-ПЛЮС" на об'єкт нерухомого майна: однокімнатну квартиру, загальною площею 31.2 кв.м, житловою площею 11,6 кв.м, за 191, що знаходиться в місті Рівне по вулиці Фабрична в будинку № 24.

23.08.2016 представником третьої особи на стороні відповідача ТОВ "Факторингова компанія "Вектор Плюс" подано письмове клопотання про закриття провадження у справі, у зв'язку із тим, що даний спір не відноситься до публічно-правових відносин і не повинен розглядатись в порядку адміністративного судочинства (а.с. 74-75).

В судовому засіданні представник третьої особи на стороні відповідача клопотання підтримав з підстав викладених у ньому, просив його задовольнити.

Представник позивача проти заявленого клопотання заперечив, просив у задоволенні даного клопотання відмовити.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив.

Заслухавши думку сторін з приводу даного клопотання, дослідивши додані до нього матеріали справи суд зазначає наступне.

Так, у відповідності до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі «Zand v. Austria» вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з <…> питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів <…>. З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ (ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно із ч.1 с. 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

При цьому, термін «суб'єкт владних повноважень», позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (пункт 7 частини першої статті 3 КАС).

Відтак, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Таким чином, суд дійшов висновку, що спірні правовідносини пов'язані із невиконанням умов цивільно-правової угоди, свідчать про те, що вказаний спір не є публічно-правовим, а випливає з договірних відносин і має вирішуватися судами за правилами ЦПК України.

Аналогічного змісту правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 14.06.2016 справа №21-41а16.

Частиною 1 ст. 244-2 КАС України встановлено, що висновок Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 237 цього Кодексу, є обовязковим для всіх субєктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

З врахуванням наведеного суд вважає, що ці позовні вимоги не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки даний спір підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства.

Згідно п.1 ч.1 ст.157 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 157, ст. 165 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_3 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_5, малолітнього ОСОБА_6 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_8 з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "ВЕКТОР-ПЛЮС" про визнання протиправним та скасування рішення- закрити.

Розяснити позивачу, що розгляд даної справи віднесено до юрисдикції місцевого загального суду.

Повторне звернення з тією самою позовною заявою до Рівненського окружного адміністративного суду не допускається.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Сало А.Б.