Справа № 810/2761/16
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2016-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

31 серпня 2016 року № 810/2761/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Дудін С.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним рішення Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Платформа можливостей», яке було прийнято 23.08.2016 (реєстраційний номер квартири АДРЕСА_1,116);

- скасувати рішення Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Платформа можливостей», яке було прийнято 23.08.2016 (реєстраційний номер квартири АДРЕСА_1,116).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Однак, надана адміністративна позовна заява не відповідає вимогам ст. 106 Кодексу.

Суд звертає увагу на те, що в матеріалах позовної заяви відсутні копії сторінок паспорту громадянина України як документа, що підтверджує наявність у ОСОБА_1 процесуальної правосуб'єктності.

Так, згідно з ч. 1 ст. 48 Кодексу адміністративного судочинства України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов'язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб'єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов'язків, передбачених законом для даного суб'єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов'язки в суді.

Відповідно до ч. 2 ст. 48 Кодексу адміністративного судочинства України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальну діяльність, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.

Положеннями статті 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.

Відповідно до ч. 1ст. 21 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» від 20.11.2012 р. № 5492-VІ (далі-Закон № 5492) паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України на території України.

Пунктом 6 ч. 7 ст. 21 Закону № 5492 встановлено, що до паспорта громадянина України вноситься така інформація як дата народження.

Згідно з п. 1.2 Порядку оформлення і видачі паспорта громадянина України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 13.04.2012 № 320 паспорт громадянина України (далі - паспорт) видається територіальними підрозділами Державної міграційної служби України (далі - територіальні підрозділи) за місцем проживання кожному громадянинові України після досягнення 16-річного віку, а надалі в разі необхідності обмінюється, видається замість утраченого, викраденого або зіпсованого.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку належним доказом наявності у ОСОБА_1 адміністративної процесуальної правосуб'єктності є саме паспорт громадянина України, копії сторінок якого до позовної заяви не долучені.

Також суд звертає увагу на те, що відповідно до частин 1, 2 статті 19 КАС України адміністративні справи вирішуються адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Адміністративні справи з приводу оскарження правових актів індивідуальної дії, а також дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об'єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача, або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини 2 статті 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» для реєстрації особа або її законний представник подає, серед іншого, документ, до якого вносяться відомості про місце проживання.

Згідно зі статтею 3 цього ж Закону документи, до яких вносяться відомості про місце проживання та місце перебування особи, - паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення громадянина України, довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, посвідка на постійне проживання, посвідка на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист, довідка про звернення за захистом в Україні.

Пунктом 1.2 Порядку реєстрації місця проживання та місця перебування фізичних осіб в Україні та зразків необхідних для цього документів, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 22.11.2012 N 1077, передбачено, що реєстрація місця проживання або місця перебування особи - внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру про місце проживання або місце перебування особи із зазначенням адреси, за якою з особою може вестися офіційне листування або вручення офіційної кореспонденції.

Відомості про місце проживання та місце перебування особи вносяться до паспорта громадянина України, тимчасового посвідчення громадянина України, посвідки на постійне проживання, посвідки на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист (далі - паспортний документ), довідки про звернення за захистом в Україні.

Згідно з пунктом 2.9 цього Порядку працівник територіального підрозділу ДМС, а після утворення центрів - адміністратор центру (крім внесення відомостей про реєстрацію місця проживання до паспортного документа та картки реєстрації особи), зокрема, вносить відомості про реєстрацію місця проживання до паспортного документа та картки реєстрації особи шляхом проставлення в них штампа реєстрації місця проживання особи (далі - штамп реєстрації місця проживання), зразок якого наведено в додатку 3 до Порядку оформлення і видачі паспорта громадянина України, затвердженого наказом МВС України від 13 квітня 2012 року №320, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 02 липня 2012 року за N 1089/21401.

Аналогічним чином до паспортного документа вносяться відомості про зареєстроване місце перебування особи (Розділ ІУ Порядку).

Відповідно до пункту 6 Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 р. №2503-XII (в редакції Постанови Верховної Ради України від 2 вересня 1993 року №3423-XII) відмітки про реєстрацію постійного місця проживання громадянина робляться на одинадцятій - шістнадцятій паспорта.

Таким чином, надання позивачем копії паспорта громадянина України необхідно також для підтвердження зареєстрованого місця проживання/перебування особи, що є визначальним для встановлення територіальної підсудності розгляду справи.

Крім того, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України, у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд: визнати протиправним рішення Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Платформа можливостей», яке було прийнято 23.08.2016 (реєстраційний номер квартири АДРЕСА_1,116); скасувати рішення Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2 про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Платформа можливостей», яке було прийнято 23.08.2016 (реєстраційний номер квартири АДРЕСА_1,116).

Проте, суд звертає увагу на те, що позивачем не зазначено всі реквізити оспорюваного рішення, зокрема його номер (за наявності).

З огляду на наведене, суд вважає за доцільне розяснити позивачу про необхідність уточнення позовних вимог, з урахуванням вказаних зауважень суду.

Також суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Вказана норма була порушена позивачем, оскільки ним не були надані докази, які зазначені в позовній заяві та якими позивач обґрунтовує свої вимог, а саме:

- Свідоцтво про право власності від 28 жовтня 2015 року;

- Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень;

- Лист ЖБК «Нектарний» на підтвердження обставини, що позивач є членом кооперативу;

- Інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на підтвердження обставини, що на імя ТОВ «Платформа можливостей» зареєстровано право власності на квартиру №207в будинку №174-Б по вулиці Київській в місті Обухові Київської області;

- Реєстраційну справу №116 на підтвердження відсутності документів, які виступають підставою для набуття права власності;

- Повідомлення про початок досудового розслідування на підтвердження обставин, що ЖБК «Нектарний» звертався до органів досудового розслідування з приводу підробки документів;

Не зазначені позивачем і причини неможливості надання таких доказів.

Відповідно до частини 2 статті 110 КАС України суд до судового розгляду адміністративної справи вживає заходи для всебічного та об'єктивного розгляду і вирішення справи в одному судовому засіданні протягом розумного строку.

Проте, невиконання позивачем приписів ч. 2 ст. 106 КАС України та ненадання доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, унеможливлює здійснення підготовки справи до судового розгляду з метою її розгляду в одному судовому засіданні протягом розумного строку, оскільки не надає змозі визначити суть спірних відносин.

Крім того, відповідно до частини 5 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Документи, що підтверджують повноваження представників, визначені статтею 58 КАС України.

Частинами 4 та 5 цієї статті унормовано, що довіреність фізичної особи на ведення справи в адміністративному суді посвідчується нотаріусом або посадовою особою, якій відповідно до закону надано право посвідчувати довіреності.

Повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватися ордером, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором про надання правової допомоги. До ордера обов'язково додається витяг із договору, у якому зазначаються повноваження адвоката як представника або обмеження його прав на вчинення окремих процесуальних дій. Витяг засвідчується підписом сторін.

Позовна заява ОСОБА_1 підписана та подана представником - адвокатом ОСОБА_3.

На підтвердження наявності у представника повноважень до позовної заяви доданий договір-доручення №092/01/2016 від 18.08.2016.

Проте, як зазначено вище, договором можуть підтверджуватися лише повноваження представника-адвоката, у зв'язку з чим обов'язково має бути наданий документ, що підтверджує відповідний статус, зокрема, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України, передбачені статтею 12 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Однак, такі документи до матеріалів позовної заяви не додані.

Частиною 1 ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 108 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені у місячний строк з дня отримання позивачем копії даної ухвали шляхом подання до суду позовної заяви з дотриманням вимог ст. 106 КАС України.

Керуючись ст. ст. 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1.Залишити позовну заяву без руху.

2.Позивачеві усунути у місячний строк з дня отримання копії даної ухвали вказані недоліки, а саме надати в трьох примірниках:

- копію усіх заповнених сторінок паспорта громадянина України ОСОБА_1.

- виправлені примірники позовної заяви (для суду та відповідача), з урахуванням вказаних судом зауважень;

- докази, які зазначені в позовній заяві та якими позивач обґрунтовує свої вимог, а саме: Свідоцтво про право власності від 28 жовтня 2015 року; Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень; Лист ЖБК «Нектарний» на підтвердження обставини, що позивач є членом кооперативу; Інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на підтвердження обставини, що на імя ТОВ «Платформа можливостей» зареєстровано право власності на квартиру №207в будинку №174-Б по вулиці Київській в місті Обухові Київської області; Реєстраційну справу №116 на підтвердження відсутності документів, які виступають підставою для набуття права власності; Повідомлення про початок досудового розслідування на підтвердження обставин, що ЖБК «Нектарний» звертався до органів досудового розслідування з приводу підробки документів;

- документи, що підтверджують статус адвоката ОСОБА_3, зокрема, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України

3.Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із обов'язковою вказівкою на номер справи № 810/2761/16 та зазначенням прізвища судді, який постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

4.Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Дудін С.О.