Справа № 810/2542/16
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2016-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

810/2542/16

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 серпня 2016 року № 810/2542/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву Приватного акціонерного товариства "ПЛАСТ", яке діє в інтересах спільної діяльності за договором про спільну діяльність №272-14 від 05.03.2014 до Миронівського відділення Білоцерківської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватне акціонерне товариство "ПЛАСТ", яке діє в інтересах спільної діяльності за договором про спільну діяльність №272-14 від 05.03.2014 з позовом до Миронівського відділення Білоцерківської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №00041200 від 22.06.2016.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Наданий адміністративний позов не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на таке.

Відповідно до частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно пп. 1 п.3 ч. 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (зі змінами та доповненнями) за подання юридичною особою адміністративного позову майнового характеру встановлюється ставка судового збору - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Положеннями ст. 8 Закону України “Про Державний бюджет України на 2016 рік” №928-VIII від 25.12.2015 установлено у 2016 році мінімальну заробітну плату: у місячному розмірі: з 1 січня - 1378 гривень, з 1 травня - 1450 гривень, з 1 грудня - 1550 гривень.

З аналізу цього підпункту вбачається, що майновими є вимоги, для яких визначено ціну позову. КАС України, на відміну від Цивільного процесуального кодексу України та Господарського процесуального кодексу України, не регулює питання визначення ціни позову для різних видів позовів, що заявляються до адміністративного суду.

Для вирішення цього питання на законодавчому рівні Вищий адміністративний суд України пропонує питання про розподіл вимог на майнові та немайнові вирішувати з урахуванням практики Верховного Суду України. Зокрема, в ухвалах від 13 січня 2016 року, від 15 січня 2016 року цей суд вказав, що орган державної податкової інспекції у справах про оскарження податкових повідомлень-рішень зобов'язаний сплатити судовий збір за ставкою, передбаченою для майнового спору.

Таку правову позицію викладено в Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22 травня 2015 року 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 05.02.2016 №2.

Отже, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом, в якому заявлено одну позовну вимогу майнового характеру позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі 2259,76 грн. (150650,94 грн. х 1,5 % = 2259,76 грн.), проте доказів про сплату судового збору до суду не було надано.

В той же час, позивач в адміністративному позові просить відстрочити сплату судового збору за подання адміністративного позову до суду до ухвалення судового рішення по даній справі.

В обґрунтування вказаного клопотання позивач зазначає, що в період з січня 2016 року по день звернення до суду з даним позовом відповідачем було прийнято декілька податкових повідомлень-рішень, які були оскаржені позивачем у судовому порядку, що потребує значних фінансових затрат, що в свою чергу призводить до значних фінансових трудносщів для позивача, адже для оскарження таких податкових повідомлень-рішень у судовому порядку необхідно сплачувати судовий збір.

Розглядаючи дане клопотання по суті суд зазначає таке.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI.

Відповідно до статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (стаття 10 Кодексу адміністративного судочинства України) всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

Отже при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

У клопотанні сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

Як встановлено вище, в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору позивач стверджує про незадовільний майновий стан, посилаючись на той факт, що ним було оскаржені в судовому порядку інші податкові повідомлення-рішення, що зумовило для позивача понесення значних судових витрат та призвело до скрутного матеріального становища позивача та неможливості сплати судовий збір за подання даного адміністративного позову.

В той же час суд зазначає, що вищенаведені обставини не є беззаперечними доказами, що свідчать про незадовільний майновий стан позивача, позаяк, останні лише підтверджують факт оскарження у судовому порядку позивачем податкових повідомлень-рішень та відповідно сплату судового збору при їх оскарженні, однак жодним чином не є доказом незадовільного майнового стану позивача, зокрема, наявності/відсутності коштів на сплату судового збору на рахунках позивача у банківських установах або у касі підприємства тощо.

Крім того, суд зазначає, що належними та допустимими доказами, що свідчать про майновий стан підприємства є документи бухгалтерського обліку підприємства (баланси, фінансова звітність тощо), податкова звітність позивача та інші.

Так, Пленум Вищого адміністративного суду України в Постанові від 23 січня 2015 року № 2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Суд зазначає, що позивач не включений до числа осіб, звільнених від оплати судового збору при подачі позовів, зокрема, до адміністративного суду, що прямо передбачено Законом «Про судовий збір», а тому є платником судового збору на загальних підставах.

Відповідно до статті 10 Кодексу адміністративного судочинства України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників адміністративного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

А тому суд приходить до висновку, що позивачем не надано всіх належних доказів, які б підтверджували незадовільний майновий стан позивача, яке унеможливлює сплату судового збору за подання даного адміністративного позову до суду, а тому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви слід надати до суду оригінал платіжного доручення (квитанції) про сплату судового збору у розмірі 2259,76 грн., який слід сплатити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: Київський окружний адміністративний суд;

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989;

Банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській обл. м. Київ;

код банку отримувача (МФО):821018 ;

код класифікації доходів бюджету: 22030001.

У рядку “призначення платежу” платіжного документа платник судового збору повинен вказати слова “судовий збір за позовом”, ПІБ чи назва установи, організації позивача, “Київський окружний адміністративний суд”, код ЄДРПОУ суду, до якого він звертається (код ЄДРПОУ Київського окружного адміністративного суду: 35919304).

Також суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст.106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Так позивач в обґрунтування позовних вимог зазначає, що спірне податкове повідомлення-рішення було направлене на його адресу в одному конверті разом з актом камеральної перевірки, на підставі якого таке рішення податкового органу й було прийнято, однак жодних доказів на підтвердження вказаної обставини до позовної заяви не було додано, а тому позивачу в порядку усунення недоліків необхідно надати докази на підтвердження даної обставини.

Відповідно до частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень.

Суд зазначає, що позивачем до адміністративного позову додано лише його копію без копії документів, що до нього приєднано для відповідача, а тому позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати до суду копії таких документів.

Частиною 1 статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Згідно до положень статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наданням 30-ти денного терміну, з моменту отримання копії даної ухвали, для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Приватного акціонерного товариства "ПЛАСТ", яке діє в інтересах спільної діяльності за договором про спільну діяльність №272-14 від 05.03.2014 до Миронівського відділення Білоцерківської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без руху.

2. В 30-ти денний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути виявлені недоліки позовної заяви, а саме:

- надати до суду докази сплати судового збору за подання даного адміністративного позову (оригінал платіжного документу);

- надати докази на підтвердження того, що спірне податкове повідомлення-рішення було направлене на адресу позивача в одному конверті, разом з актом камеральної перевірки, на підставі якого таке рішення податкового органу й було прийнято;

- надати копії всіх документів, що приєднані до адміністративного позову для відповідача.

3. Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із обов'язковою вказівкою на номер справи № 810/2542/16 та зазначенням прізвища судді, який постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

4. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Кушнова А.О.