Справа № 813/519/15
Суддя: Стрелець Т.Г.
Дата ухвалення: 2016-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2016 року м. Київ К/800/5969/16

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України у складі:

головуючого судді: суддів: Стрелець Т.Г. Єрьоміна А.В. Гончар Л.Я.

розглянувши в письмовому провадженні касаційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України

на постанову Львівського окружного адміністративного суду від 12 травня 2015 року

та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 11 лютого 2016 року

у справі №813/519/15

за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України

до ОСОБА_4

про зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

У лютому 2015 року Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 про зобов'язання вчинити дії.

Позивач просив суд зобов»язати відповідача за власний рахунок здійснити знесення добудови до квартири АДРЕСА_1.

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 12 травня 2015 року

залишеною без змін ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 11 лютого 2016 року, у задоволенні позову відмовлено.

Суди першої та апеляційної інстанцій свої рішення мотивували тим, що позивачем не надано доказів щодо невідповідності спірного приміщення будівельним та технічним нормам, доказів порушення прав інших осіб, не доведено неможливість оформлення відповідачем права власності на самочинно збудоване нерухоме майно шляхом звернення до компетентного державного органу з питань надання земельної ділянки, прийняття забудови до експлуатації.

Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулась до Вищого адміністративного суду України з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення апеляційним судом норм матеріального та процесуального права, просить вищезазначені судові рішення скасувати та ухвалити нове, яким позов задовольнити у повному обсязі.

На адресу Вищого адміністративного суду України заперечень на касаційну скаргу від ОСОБА_4 не надходило.

Справу розглянуто в порядку письмового провадження, встановленого пунктом 1 частини 1 статті 222 Кодексу адміністративного судочинства України.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши і обговоривши доводи касаційної скарги, перевіривши правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права і наданої ними правової оцінки обставин у справі, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно частини 2 статті 220 Кодексу адміністративного судочинства України, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій в межах касаційної скарги.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що на підставі направлення на здійснення позапланової перевірки №05-894-3/4 від 27 червня 2014 року Інспекцією ДАБК у Львівській області проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівного законодавства щодо будівництва за адресою АДРЕСА_1.

Перевіркою встановлено, що ОСОБА_4 розпочала будівництво добудови до кв. АДРЕСА_1 згідно дозволу на виконання будівельних робіт №74 від 22 липня 2005 року, проте, з відхиленням від будівельного паспорту від 07 червня 2005 року (розміри добудови згідно будівельного паспорту від 07 червня 2005 року 5,0 на 2,5 м, а фактичні розміри становлять 5,05 на 3,26 м), чим порушено статтю 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», про що складено Акт №28/50-ф від 04 липня 2014 року.

Головним державним інспектором відділу державного контролю за будівництвом об'єктів Західного напрямку управління контролю у сфері містобудування №2 інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Львівській області Хар М.І. 04 липня 2014 року складено протокол про адміністративне правопорушення №28/12-ф та видано припис №28/9-ф, яким зобов'язано ОСОБА_4 привести будівництво добудови до квартири АДРЕСА_1 у відповідність до будівельного паспорту від 07 червня 2005 року у 60-ти денний термін та повідомити інспекцію ДАБК у Львівській області про виконання даного припису.

На підставі направлення на здійснення позапланової перевірки №05-1246-З/Н від 01 жовтня 2014 року начальником управління державного контролю у сфері містобудування № Ліщинським В.Б. проведено перевірку з приводу виконання вимог припису інспекції ДАБК від 04 липня 2014 року №28/9-ф щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, якою встановлено, що ОСОБА_4 не виконала вимог припису, продовжила будівництво добудови до квартири АДРЕСА_1 з відхиленням від проектної документації, про що складено Акт №28/60-ф від 03 жовтня 2014 року та протокол про адміністративне правопорушення №28/15-ф від 03 жовтня 2014 року.

Переглядаючи рішення судів попередніх інстанцій, з урахуванням доводів касаційної скарги, колегія суддів Вищого адміністративного суду України виходить з наступного.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль є сукупністю заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до частини 2 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

З 13 березня 2012 року набрав чинності Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17 лютого 2011 року, відповідно до статті 34 якого отримання замовником дозволу на виконання будівельних робіт, як підстави виникнення права на їх виконання, передбачено лише у випадку будівництва об'єктів, віднесених до IV і V категорій складності. Виконання будівельних робіт щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, відповідно до підп. 1 частини 1 статті 24 Закону №3038, дозволено після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Будівельний паспорт, відповідно до статті 27 Закону №3038, визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об'єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Відповідно до частини 4 статті 41 цього Закону, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають, зокрема, право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабміну України від 23 травня 2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Відповідно до пунктів 16 та 17 цього Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Згідно з пунктом 20 Порядку протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Скаржник касаційну скаргу обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 розпочала будівництво добудови до квартири АДРЕСА_1 згідно дозволу на виконання будівельних робіт №74 від 22.07.2006 року, однак із відхиленням від будівельного паспорту від 07.06.2005 року (розмір добудови згідно будівельного паспорту 5,0 на 2,5 метра, а фактичні розміри становлять 5,05 на 3,26 метра), чим порушила статтю 27 Закону України "Про архітектурну діяльність". Відповідач ухиляється від проведення перебудови - об»єкта самочинного будівництва, тому воно підлягає знесенню, а оскаржувані рішення скасуванню.

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, Інспекція ДАБК у Львівській області дійшла висновку про істотне порушення ОСОБА_4 будівельних норм та правил, оскільки будівництво проводиться з відхиленням від будівельного паспорту від 07 червня 2005 року та винесла припис з вимогою привести будівництво добудови до квартири АДРЕСА_1 у відповідність до будівельного паспорту.

Відповідно до частин 1, 7 статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов'язана відшкодувати витрати, пов'язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Інспекція ДАБК наділена правом виносити обов'язкові до виконання приписи з вимогою або про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

З огляду на вищезазначене, знесення самочинного будівництва є крайнім заходом стосовно порушника і застосовується у випадку: 1) істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб; 2) істотного порушення будівельних норм і правил та при умові, що особа, яка здійснила таке будівництво відмовляється провести перебудову.

Згідно частини 7 статті 376 Цивільного кодексу України, для задоволення вимоги про знесення самочинного будівництва необхідна наявність певних умов, а саме істотне відхилення від проекту, суперечність суспільним інтересам або порушення права інших осіб, істотне порушення будівельних норм і правил, а також неможливість проведення відповідної перебудови або відмова особи від такої перебудови.

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України погоджується з твердженням судів попередніх інстанцій, що можливість знесення самочинного будівництва закон пов'язує саме з цими обставинами, а не з невиконанням припису.

Крім того, постановою Турківського районного суду Львівської області від 04 грудня 2014 року у задоволенні позову ОСОБА_7 до Турківської міської ради Львівської області та ОСОБА_4 про скасування рішення Турківської міської ради Львівської області № 844 від 21 квітня 2005 року відмовлено. (а.с. 62-63)

Постановою Турківського районного суду Львівської області від 21 січня 2015 року позовні вимоги ОСОБА_4 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області в частині скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у зв'язку із невиконанням припису №28/9-ф від 04 липня 2014 року задоволено. Визнано незаконною та скасовано постанову про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 за частиною 1 статті 188-42 КпАП України. (а.с 64-67)

З огляду на викладене, колегія суддів Вищого адміністративного суду України вважає, що суди першої та апеляційної інстанцій дійшли вірного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Доводами касаційної скарги наведених обставин не спростовано.

Судом апеляційної інстанції правозастосування відбулось із дотримання норм діючого законодавства та з повним, достовірним, неупередженим та об'єктивним з'ясуванням обставин справи.

Відповідно статті 224 Кодексу адміністративного судочинства України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили порушень норм матеріального і процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Враховуючи викладене, судова колегія Вищого адміністративного суду України вважає, що доводи касаційної скарги не спростовують висновку, викладеному в оскаржуваному рішенні суду апеляційної інстанції, воно ґрунтується на вимогах норм матеріального та процесуального законодавства, підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись статтями 220, 222, 223, 224, 230, 231 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Касаційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України - залишити без задоволення.

Постанову Львівського окружного адміністративного суду від 12 травня 2015 року та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 11 лютого 2016 року у справі №813/519/15 - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії сторонам і може переглянута Верховним Судом України з підстав, у строки та у порядку, передбачені статтями 237, 238, 239-1 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судді