Справа № 823/1131/16
Суддя: В.І. Орленко
Дата ухвалення: 2016-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

823/1131/16

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 серпня 2016 року справа № 823/1131/16

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Орленко В.І., перевіривши матеріали адміністративного позову, поданого державною податковою інспекцією у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровський експериментальний ремонтно-механічний завод» про стягнення податкового боргу,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом звернулась державна податкова інспекція у Красногвардійському районі м.Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якому просить стягнути з банківських рахунків товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровський експериментальний ремонтно-механічний завод» кошти у розмірі 112707 грн. 08 коп. в рахунок погашення податкового боргу з податку на додану вартість, земельного податку та податку на нерухоме майно.

Вивчивши позовну заяву, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому повинна бути залишена без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 3 статті 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічна норма міститься й у статті 10 КАС України.

Згідно з приписами частини 1 статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України “Про судовий збір” передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Із системного аналізу наведених положень випливає, що процесуальний закон зобов'язує суд з'ясувати майновий стан сторони із метою зменшення тягаря несення судових витрат. Положення вказаних статей не виключають можливості їх застосування до юридичних осіб, якщо у них, наприклад, відсутні достатні кошти на рахунках для оплати судових витрат чи їх рух заблоковано внаслідок арешту.

При зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Заявлене позивачем клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, оскільки останнє не мотивоване, доказів на підтвердження важкого майнового стану не представлено.

Варто зазначити також те, що обов'язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду.

Таким чином, подана позовна заява не відповідає вимогам статті 106 КАС України, а саме, позивачем не дотримано вимог частини 3 статті 106 КАС України: до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору у встановленому законом розмірі та порядку.

Суд звертає увагу позивача на те, що статтею 4 Закону України “Про судовий збір” №3674-VI від 08.07.2011 встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України “Про судовий збір” (в редакції Закону України від 22.05.2015 №484-VIII, що діє з 01.09.2015) визначено розмір судового збору, а саме: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано: суб'єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати; фізичною особою або фізичною особою – підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" від 25.12.2015 №928-VIII встановлено розмір мінімальної заробітної плати на 2016 рік, а саме: у місячному розмірі з 1 січня 2016 року - 1378 гривні.

Оскільки адміністративний позов державної податкової інспекції у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області містить вимоги про стягнення податкового боргу, дані вимоги є майновими.

Отже, за подання позовної заяви майнового характеру позивачу необхідно сплатити 1690 грн. 61 коп. (112707,08 х 1,5%).

Відповідно до статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 105, 106, 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви позивача про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву, подану державною податковою інспекцією у Красногвардійському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровський експериментальний ремонтно-механічний завод» про стягнення податкового боргу, залишити без руху.

Позивачу надати строк до 26 вересня 2016 року для усунення недоліків позовної заяви.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.І. Орленко