Справа № 816/441/16
Суддя: Т.С. Канигіна
Дата ухвалення: 2016-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2016 року м. ПолтаваСправа № 816/441/16

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Канигіної Т.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Скорика С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом

позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтавархпроект" Полтавської обласної організації Національної спілки архітекторів України
до відповідача Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області
про визнання протиправною та скасування постанови

В С Т А Н О В И В:

04.04.2016 Товариство з обмеженою відповідальністю "Полтавархпроект" Полтавської обласної організації Національної спілки архітекторів України (надалі позивач або ТОВ "Полтавархпроект") звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області (надалі відповідач або Департамет ДАБІ у Полтавській області) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.03.2016 № П 5-16.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що у проекті (РП Конструкції будівельні 15-67/432-КБ додаток №15) запроектовані висота на плані покрівлі від 26,310 м до 29,210 м, на монтажній схемі сходів в вісях 5 с...6с... Вс...Дс 29,000 м, деталі покрівлі від 26,310 м до 30,680 м, будка входу під покрівлю 29,400 м, РП том 2 Архітектурні рішення П-1449-15-АР, фасад А-Д, арк. 6 - 29,000 м; основні складові вихідних даних для проектування, а саме: технічні умови на внутрішнє від 01.10.2015 №993 3/4 та на зовнішнє від 01.10.2015 №993 3/4 газопостачання на обєкті будівництва "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з обєктами громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Куйбишева, 36-В в м. Полтава" видані ПАТ по газопостачанню та газифікації "Полтавагаз", отримані після передачі проектно-кошторисної документації замовнику 02.06.2015; враховуючи, що основним видом діяльності позивача є діяльність у сфері архітектури, то ним, з метою здійснення своєї статутної діяльності укладено з ТОВ "Фірма "Віола" договір на розробку проектної документації на обєкт будівництва "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з обєктами громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Куйбишева, 36-В в м. Полтава"; відповідно до акта приймання-передачі проектно-кошторисної документації від 02.06.2015 складена позивачем проектна документація передана замовнику; позивач зазначив, що безпідставними є висновки перевіряючих про те, що Проектна документація розроблена з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил; позивач вважає, що розміщення машинних приміщень ліфтів та будок виходів на покрівлю, які виступають над позначкою даху за конструктивними та протипожежними вимогами проектування ліфтів, є типовими рішеннями, не враховуються в поверховість та висоту будинку та не можуть кваліфікуватись, як порушення нормативної висоти будівлі; запроектований обєкт знаходиться в середині кварталу, обмеженого вулицями Куйбишева, ОСОБА_1, ОСОБА_2, Чапаєва, а в радіусі до 700 метрів немає обєктів культурної спадщини, що мають охоронні зони; безпосередній близькості від ділянки будівництва по вул. Фрунзе вже десятиліття прикрашають одну з головних артерій міста 9-ти поверхові будинки, висотою більше 30 м, а обмеження в цьому кварталі висоти будинків до 25 метрів законодавчо нічим не обґрунтовано; обємно-планувальне рішення житлового будинку схвалювалось на стадії виконання Містобудівного розрахунку з техніко-економічними показниками обєкта; ухвалене архітектурно-містобудівною радою обємно-планувальне рішення житлового будинку на 8 поверхів з верхнім технічним поверхом, імітованим під скатну покрівлю, з висотою будинку до карнизу на рівні перекриття над восьмим поверхом 24 метри, з висотою до верху технічного поверху (відмітка плоскої покрівля) 27,20 метрів позивач вважає доцільним, комфортним для проживання та економічно обґрунтованим; позивач також зазначив, що відповідачем складено один Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на декілька правопорушень, який не містить відомостей про місце вчинення правопорушення та не містить інформації про ознайомлення субєкта містобудування, який притягається до відповідальності з його правами та обовязками, передбаченими Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а посадова особа відповідача під час розгляду справи зобовязана зясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний субєкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Позивач явку уповноваженого представника у судове засідання не забезпечив, надавши до суду клопотання про розгляд справи без участі позивача; позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Відповідач явку уповноваженого представника у судове засідання не забезпечив, у письмових запереченнях проти позову зазначив, що проектна документація, передана замовнику для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розроблена з порушенням вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.05.2011 №45, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм державних стандартів і правил; протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності складено за формою, затвердженою наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 №240; права і обовязки розяснялися посадовою особою при складанні протоколу представникам позивача, які від підпису відмовилися, тому примірник протоколу разом з актом перевірки та приписом направлено поштою та отримано позивачем, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення; у надісланому протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначено час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; відповідач зазначив, що неприбуття субєкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи; постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №П 5-165ю від 29.02.2016 направлена на адресу позивача рекомендованим листом та отримана останнім; відповідач при проведенні позапланової перевірки та оформленні за її результатами перевірки протоколу та постанови № 5-165ю від 29.02.2016 діяла у порядок та у спосіб, передбачений законодавством України /а. с. 53-56, 91-92/.

Зважаючи на неявку в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до частини першої статті 41 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що 29.02.2016 Департаментом ДАБІ у Полтавській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ "Фірма "Віола" (вул. Жовтнева, 54, м. Полтава) на обєкті будівництва: "Будівництво багатоквартирного житлового будинку з обєктами громадського призначення та підземним паркінгом по вул. Куйбишева, 36-В в м. Полтава".

За результатами перевірки складено акт від 29.02.2016 /а.с. 10-12/Ю, у якому, зокрема відображено, що у проекті (РП Конструкції будівельні 15-67/432-КБ додаток №15) запроектовані висоти на плані покрівлі від 26.310(м) до 29.210(м), на монтажній схемі сходів в вісях 5с…6с Вс…Дс 29,000 (м) (аркуш №54; №55), деталі покрівлі від 26,310 (м) до 30,680 (м), будка входу на покрівлю 29,400 (м) (аркуш 32), РП том. 2 Архітектурні рішення П-1449-15-АР, фасад А-Д. арк.6 - 29,000(м).

Крім того, перевіркою встановлено, що основні складові вихідних даних для проектування, а саме: технічні умови на внутрішнє (від 01.10.2015 №993 3/14) та на зовнішнє від (01.10.2015 №993 3/14), газопостачання на об'єкті "Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Куйбишева, 36-В у м. Полтаві" видані Публічним акціонерним товариством по газопостачанню та газифікації "Полтавагаз", отримані після передачі проектно-кошторисної документації замовнику 02.06.2015 (додаток 16), що порушує вимоги статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

На підставі вказаного Департаментом ДАБІ у Полтавській обласні складено протокол №5-16 ю від 29.02.2016 про порушення у сфері містобудівної діяльності /а.с. 13-14/.

За результатами проведеної перевірки Департаметом ДАБІ у Полтавській області винесено постанову №П5-16ю від 14.03.2016, якою за порушення позивачем абзацу другого частини першої статті 2 Закону України "Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності" накладено штраф у сумі 124020,00 грн /а.с. 15-16/.

Позивач не погодився із вказаною постановою відповідача та звернувся до адміністративного суду з даним позовом, у якому просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.03.2016 № П 5-16.

Надаючи правову оцінку спірній постанові та обґрунтованості позовних вимог ТОВ "Полтавархпроект", суд виходить з наступного.

Встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до частин першої та другої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний нагляд сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (надалі Порядок №553).

Відповідно до пункту 7 Порядку №533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно з пунктами 16-22 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (субєктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Так, статтею 4 вказаного Закону встановлено, що порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 3 Порядку накладення штрафів :за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244, у разі відмови субєкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанови та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються субєкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням.

Позивач у позовній заяві вказував на те, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на декілька правопорушень не містить відомостей про місце вчинення правопорушення та не містить інформації про ознайомлення субєкта містобудування, який притягається до відповідальності, з його правами та обовязками, передбаченими Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Також позивач зазначив, що відповідач під час розгляду справи зобовязаний зясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний субєкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд не приймає до уваги вказані твердження позивача з огляду на те, що належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового звязку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) субєкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання субєктом містобудування /а.с. 65/.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються субєкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття субєкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

У протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №П 5-165 ю від 29.02.2016 зазначено час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а сам протокол надіслано на адресу позивача, що підтверджується відміткою посадової особи відповідача у самому протоколі та копією фіскального чеку /а.с. 68, 71/.

Щодо встановлених Департаментом ДАБІ у Полтавській області порушень позивача вимог законодавства щодо містобудування суд зазначає наступне.

Як зазначалось вище, за результатами перевірки встановлено, що в проекті (РП Конструкції будівельні 15-67/432-КБ додаток №15) запроектовані висоти на плані покрівлі від 26.310(м) до 29.210(м), на монтажній схемі сходів в вісях 5с...6с Вс...Дс 29,000 (м) (аркуш №54; №55), деталі покрівлі від 26,310 (м) до 30,680 (м), будка входу на покрівлю 29,400 (м) (аркуш 32), РП том.2 Архітектурні рішення П-1449-15-АР, фасад А-Д. арк.6 - 29,000 (м); основні складові вихідних даних для проектування, а саме: технічні умови на внутрішнє (від 01.10.2015 №993 3/14) та на зовнішнє від (01.10.2015 №993 3/14), газопостачання на об'єкті "Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Куйбишева, 36-В у м. Полтаві" видані Публічним акціонерним товариством по газопостачанню та газифікації "Полтавагаз", отримані після передачі проектно-кошторисної документації замовнику 02.06.2015 (додаток 16).

Пунктом 8 статті 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки це документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою; та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством і та містобудівною документацією.

Відповідно до частини другої статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Частиною пятою вказаної норми Закону визначено, що проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів; 6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Згідно з частиною першою статті 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Відповідно до частини першої статті 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Статтею 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" визначено, що архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об'єктів архітектури, зобов'язані, зокрема: додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування; не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови.

Згідно з пунктом 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45, проектна документація на будівництво об'єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для інвалідів та інших маломобільних груп населення.

Згідно зі статтею 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.

Абзацом другим частини першої статті 2 Закону України "Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності" визначено, що суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Відповідно до пункту 3.4. Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 07.07.2011 №109, розділ "Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки" містить, зокрема граничнодопустиму висоту будівель.

Згідно з пунктом В.10 Додатку В (обов'язковий) Правил підрахунку площі квартири у житловому будинку і гуртожитку, площі житлового будинку, прощі приміщень, площі забудови, будівельного об'єму, поверховості житлового будинку та перелік обов'язкових техніко-економічних показників до складу обов'язкових техніко-економічних показників по житловому будинку включають умовну висоту будинку (визначать за 2.18 ДБН В. 1.1 -7).

Підпунктом "б" пункту 2.18 ДБН В.1.1.7-2002 "Пожежна безпека обєктів будівництва" встановлено, що за умовною висотою будинки класифікують як, зокрема багатоповерхові висотою 9 м < Н < 26,5 м (як правило до 9-ти поверхів включно).

Згідно з ДБН В 1.1-7-2002 С10 умовна висота будинку визначається висотою розташування верхнього поверху, без врахування верхнього технічного поверху, а висота розташування поверху визначається різницею позначок поверхні проїзду для пожежних машин і підлоги верхнього поверху (крім спеціально обумовлених у НД випадків).

Відповідно до пункту 2.57 ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення" висота технічних поверхів визначається в кожному окремому випадку залежно від виду обладнання і комунікацій, розташовуваних в об'ємі технічного поверху, з урахуванням умов їх експлуатації.

При цьому, згідно з пунктом 2.1 Містобудівних умов та обмежень №16 забудови земельної ділянки по вул. Куйбишева, 36-в граничнодопустима висота будівель відповідно до режимів використання науково-проектної документації щодо визначення коригування меж та режимів використання зон охорони пам'яток архітектури та містобудування національного та місцевого значення м. Полтава допустима висота реконструйованих та нових будівель зоні регулювання ІІ категорії обмежується висотою 25 метрів від денної поверхні землі до гребного даху.

З урахуванням викладеного, позивач не дотримав указаного нормативу в містобудуванні, а докази, які б спростовували вказані обставини, суду не надав, а судом іншого не встановлено.

Таким чином, Департаментом ДАБІ у Полтавській області правомірно застосовано штраф у розмірі 124020,00 грн, постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.03.2016 № П 5-16 є правомірною та такою, що не підлягає скасуванню.

У статті 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною другою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість та недоведеність вимог позивача, при цьому, відповідачем у повній мірі доведено, що відповідач діяв на підставі та в межах повноважень, визначених законом.

Отже, підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Керуючись статтями 2, 7-11, 17, 71, 158-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтавархпроект" Полтавської обласної організації Національної спілки архітекторів України до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про визнання протиправною та скасування постанови відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 186 КАС України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, то вважається, що постанова суду не набрала законної сили.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови з одночасним поданням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Т.С. Канигіна