Справа № П/811/187/16
Суддя: Туркіна Л.П.
Дата ухвалення: 2016-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

16 серпня 2016 рокусправа № П/811/187/16

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Туркіної Л.П.

суддів: Дурасової Ю.В. Коршуна А.О.

за участю секретаря судового засідання: Комар Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС

на постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2016 року

у справі №П/811/187/16

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АПО «СТК»

до Кіровоградської митниці ДФС

про скасування рішення та картки відмови,-

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2016 року товариство з обмеженою відповідальністю «АПО «СТК» звернулося до суду з позовом до Кіровоградської митниці ДФС про визнання незаконними та скасування рішення від 15 лютого 2016 року №КТ-901-0003-2016 про визначення коду товару та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №901030000/2016/00007.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що під час митного оформлення композиції ароматичної з вмістом спирту для використання у харчовій промисловості «Пшенична», що ввозилася на територію України товариством з обмеженою відповідальністю «АПО «СТК», останнім було визначено код УКТЗЕД , тоді як відповідачем товар класифіковано за кодом . Позивач вважає, що рішення про визначення коду товару винесено контролюючим органом без належної оцінки поданих позивачем документів на підтвердження коду товару, а також без належної оцінки якості та складових композиції. Тому, за відсутності обставин порушення митного законодавства декларантом, рішення є такими, що суперечать вимогам чинного законодавства.

Постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2016 року позовні вимоги задоволено. Визнано протиправними та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 15 лютого 2016 року №901030000/2016/00007 та рішення Кіровоградської митниці ДФС про визначення коду товару від 15 лютого 2016 року №КТ-901-0003-2016.

Рішення суду обґрунтовано тим, що рішення митниці про визначення коду товару не відповідало митному тарифу та Основним правилам інтерпретації УКТЗЕД, що є додатком до Закону України «Про Митний тариф України» від 19 вересня 2013 року №584-VII.

При цьому суд зауважив, що ввезений позивачем товар у своєму складі окрім спирту містить також компоненти, які надають йому пряного аромату карамельних і трав'яних тонів, натомість як до товарної позиції 2208 включаються неденатуровані спирти з концентрацією спирту менше 80 відсотків без побічних компонентів, що надають їм смаку чи аромату. Таким чином, суд дійшов висновку, що Кіровоградською митницею ДФС безпідставно віднесено ввезений позивачем товар до товарної позиції 2208.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, Кіровоградська митниця ДФС подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржувану постанову та прийняти нову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог.

Так, відповідача зазначає, що під час визначення класифікації товару керувався, зокрема, поясненнями до УКТЗЕД (товарних позицій 2208, 3302, 2106), затвердженими наказом ДФС від 09 червня 2015 року №401 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності».

У відповідності до пункту (7) пояснень до товарної позиції 3302, до цієї товарної позиції включаються «суміші окремо або в сполученні з розріджувачами чи носіями, або вмістом спирту, продуктів інших груп (наприклад, спецій) з однією або кількома запашними речовинами (ефірні олії, резино їди, екстракти ефірних олій або синтетичні ароматичні речовини) за умови, що ці речовини є основою суміші».

У відповідності до Примітки 2 до групи 33, «У товарній позиції 3302 термін «запашні речовини» означає лише речовини товарної позиції 3301, запашні компоненти, видобуті з цих речовин, і синтетичні ароматичні речовини».

Вважає, що судом безпідставно не прийнято до уваги доводи митниці, на підставі яких зазначений товар не може класифікуватися у товарній позиції 3302, а саме: не надано документів (у тому числі від товаровиробника) про кількісний та/або якісний склад запашних речовин у продукті; лабораторним шляхом не підтверджені відомості про походження доданих запашних речовин до продукту, які б визначали основні властивості товару згідно пояснень до товарної позиції 3302 УКТЗЕД; згідно представлених рецептур виготовлення продукції з композиції «Пшенична», даний товар використовується фактично, насамперед, як розпушувач, відповідний ефект досягається за рахунок наявності в продукті етилового спирту, а не ароматизаторів; листом від 28 вересня 2015 року №20505/6/99-99-21-05-15 доведена позиція ДФС, що у разі невиконання умови використання товару в якості сировини для виробництва продуктів харчування або напоїв у промисловості, такі ароматичні спиртовмісні композиції слід розглядати у товарній позиції 2208 УКТЗЕД.

Керуючись поясненнями до товарної позиції 2208 УКТЗЕД (у тому числі додатковими поясненнями), оскільки згідно з ТУ У 20.5-5:2014 та висновку СЛЕД ДФС від 10 лютого 2016 року №114 продукт не є алкогольним напоєм, але містить 40,10 +/-0,1 об. % етилового спирту неденатурованого, відсутні дані про належність композиції до «спиртового дистиляту» (дана обставина також підтверджена вказаним Висновком експерта), товар необхідно класифікувати в товарній категорії УКТЗЕД 22089099.

У судовому засіданні представник позивача проти вимог апеляційної інстанції заперечив. Просив постанову суду першої інстанції залишити без змін, як законну та обґрунтовану.

Зазначив, що визначення класифікації товару здійснено митним органом в порушення Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, що є додатком до Закону України «Про Митний тариф України» від 19 вересня 2013 року №584-VII.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлений.

Перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом та не спростовується сторонами, між ТОВ «АПО «Старий Крим», правонаступником якого є ТОВ «АПО «СТК», та АО «Vinaria din Vale» (Республіка Молдова) укладено договір від 09 січня 2015 року про ліцензійне виробництво і авторський нагляд продукції, відповідно до умов якого АО «Vinaria din Vale» зобов'язалося, на основі отриманої від ТОВ «АПО «Старий Крим» Ліцензії, Патенту №96329 та ТУ У 20.5-5:2014, виробляти готову продукцію: «Композиції ароматичні для використання в харчовій промисловості» (а.с.136-143 т.1).

22 січня 2016 року, з метою митного оформлення товару позивач подав до Кіровоградської митниці ДФС митну декларацію (ІМ 40) №901030000/2016/000020, у якій задекларував товар «Композиції ароматичні з вмістом спирту, для використання у харчовій промисловості, або для виробництва напоїв; група ароматів хлібна, композиція «Пшенична» - 24320,00 літрів, що відповідають технічним умовам: ТУ У 20.5-5:2014. У графі 33 зазначеної декларації визначено код товару за УКТЗЕД - .

Посадовою особою Кіровоградської митниці ДФС, з метою перевірки правильності класифікації товару, відібрано проби (зразки) товару для його ідентифікації, про що складено акти про взяття проб (зразків) товарів від 22 січня 2016 року №901030000/2016/000020 та №901030000/2016/000020/1.

26 січня 2016 року Кіровоградською митницею ДФС направлено запит до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС про проведення досліджень №1 (а.с.88-89 т.1).

Проведеною експертизою управлінням експертиз та досліджень харчової продукції, алкогольних напоїв, фармацевтичних препаратів та наркотичних засобів Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міністерства доходів і зборів України, за результатами якої складено висновок від 10 грудня 2016 року №114, встановлено наступні результати лабораторних та фізико-хімічних досліджень наданої проби: органолептичні показники (зовнішній вигляд, колір, аромат) - прозора, безбарвна рідина із запахом спирту етилового та відчутними карамельними і трав'яними тонами; об'ємна частка етилового спирту складає 40.0 %; об'ємна частка водного розчину ароматизатора (композиції на водному розчині) - наявний аромат з відчутними карамельними і трав'яними тонами; міцність складає 40.0 %, масова концентрація загального екстракту складає 0.1 г/100 см3; масова концентрація кислот в перерахунку на лимонну кислоту складає менше 0.1 г/100 см3. Визначена масова концентрація цукрів (редукуючих цукрів та цукрози) у пробі становить менше 0,3% (нижня межа чутливості методу).

За висновком експертизи, яка замовлялася Кіровоградською митницею ДФС, продукт «Композиція ароматична для використання у харчовій промисловості з вмістом спирту (20-50%) «Пшенична» відповідає вимогам ТУ У 20.5-:2014 «Композиції ароматичні для використання у харчовій промисловості. Технічні умови», отриманий розведенням штучних або ідентичних натуральним харчових ароматизаторів в водно-спиртовому розчині, не є самостійним харчовим продуктом і алкогольним напоєм. Дані результати лабораторних досліджень проби за визначними органолептичними показниками та об'ємною часткою спирту етилового не суперечать інформації зазначеній у графі 31 МД від 22 січня 2016 року №901030000/2016/000020 (а.с.39-47 т.1).

Між тим, рішенням про визначення коду товару від 15 лютого 2016 року №КТ-901-0003-2016 Кіровоградською митницею ДФС визначено, що імпортований позивачем товар не є «Композицією ароматичною для використання у харчовій промисловості з вмістом спирту (20-50%) «Пшенична» за кодом УКТЗЕД та повинен класифікуватися за кодом УКТЗЕД (а.с.48-50 т.1).

У зв'язку з чим митним органом складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 15 лютого 2016 року №901030000/2016/00007, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товару з вимогою подання додаткової митної декларації із декларуванням товару з урахуванням рішення від 15 лютого 2016 року №КТ-901-0003-2016 (а.с.51-52 т.1).

Частиною 1 статті 69 Митного кодексу України визначено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД.

Відповідно до статті 69 Митного кодексу України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

Згідно з статтею 67 Митного кодексу України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

У відповідності до Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, що є додатком до Закону України «Про Митний тариф України» від 19 вересня 2013 року №584-VII, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Відповідно до Митного тарифу України, що є додатком до Закону України «Про Митний тариф України» від 19 вересня 2013 року №584-VII, до товарної позиції 3302 включаються суміші запашних речовин та суміші (включаючи спиртові розчини), одержані на основі однієї або кількох таких речовин, які застосовуються як промислова сировина; інші препарати на основі запашних речовин, які застосовуються у виробництві напоїв. До товарної підкатегорії 330210 включаються суміші, які використовуються у харчовій промисловості або для виробництва напоїв. При цьому код застосовується до товарів, які використовуються у виробництві напоїв, а код до товарів, що використовуються у харчовій промисловості.

Зважаючи на Пояснення до УКТЗЕД, затверджені наказом Міністерства доходів і зборів України від 14 січня 2014 року №15, до товарної позиції 3302 включаються такі суміші за умови, що вони використовуються як сировина для виробництва парфумерії, продуктів харчування або напоїв (наприклад, у кондитерських виробах, для ароматизації харчових продуктів чи напоїв) або в інших галузях промисловості (наприклад, у миловарній): (1) суміші ефірних олій; (2) суміші резиноїдів; (3) суміші екстрактів ефірних олій із смолистих речовин; (4) суміші синтетичних ароматичних речовин; (5) суміші, що складаються з двох або більше запашних речовин (ефірні олії, резиноїди, екстракти ефірних олій чи синтетичні ароматичні речовини); (6) суміші з однієї або кількох запашних речовин (ефірні олії, резиноїди, екстракти ефірних олій чи синтетичні ароматичні речовини) разом з доданими розріджувачами чи носіями, такими як рослинна олія, декстроза або крохмаль; (7) суміші окремо або в сполученні з розріджувачами чи носіями, або з вмістом спирту, продукти інших груп (наприклад, спеції) з однією або кількома запашними речовинами (ефірні олії, резиноїди, екстракти ефірних олій або синтетичні ароматичні речовини) за умови, що ці речовини є основою суміші.

З аналізу зазначених норм убачається, що визначальною умовою для віднесення товару саме до товарної позиції 3302 є його призначення для використання як сировини для виробництва парфумерії, продуктів харчування або напоїв або в інших галузях промисловості.

Згідно з Поясненнями до УКТЗЕД, до товарної позиції 2208 включаються також неденатуровані спирти (етиловий спирт і нейтральні спирти (ректифікати) без смакових добавок).

У висновку експертизи від 10 лютого2016 року №114. встановлено, що надана на дослідження проба являє собою прозору, безбарвну рідину із запахом спирту етилового та відчутними карамельними і трав'яними тонами (а.с.39-47 т.1).

З огляду на викладене, слід зауважити, що ввезений позивачем товар у своєму складі окрім спирту містить також компоненти, які надають йому пряного аромату карамельних і трав'яних тонів, тоді як до товарної позиції 2208 включаються неденатуровані спирти з концентрацією спирту менше 80 відсотків без побічних компонентів, що надають їм смаку чи аромату.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що Кіровоградською митницею ДФС безпідставно віднесено ввезений товариством з обмеженою відповідальністю «АПО «СТК» товар до товарної позиції 2208.

Судом також враховано, що позивачем під час митного оформлення товару до контролюючого органу подано, зокрема, Технічні умови України 20.5-5:2014 та Зміни 1 до ТУ У 20.5-5:2014, посвідчення якості від 13 січня 2016 року №17, а також загальну технологічну інструкцію.

Так, згідно з ТУ У 20.5-5:2014 та змінами 1 до них, композиції використовуються в харчовій промисловості, громадському харчуванні, кулінарії відповідно до інструкцій застосування. Композиції не являються самостійним харчовим продуктом і алкогольним напоєм. Композиції відносяться до ароматичних речовин згідно з Регламентом ЄС №1334/2008 (а.с.15-24 т.1). Також, ТУ У 20.5-5:2014 та змінами 1 до них, визначено фізично-хімічні показники композицій спиртовмісних, а саме: об'ємна частка етилового спирту (етанолу) - 7,0 - 50,0%; об'ємна частка водного розчину ароматизатора (композиції на водному розчині) - 50,0 - 93,00%. При цьому, числові значення об'ємної частки водного розчину ароматизатора і об'ємної частки спирту конкретизовані у рецептурі на відповідне найменування композиції (а.с.15-24 т.1).

Зі змісту загальної технологічної інструкції убачається, що композиції спиртовмісні виробляються шляхом додавання до відповідної об'ємної частки спирту (етанолу) об'ємної частки композиції на водному розчині, для виготовлення якої використовується об'ємна частка води (50,0 - 99,0%) та об'ємна частка ароматизатора (1,0 - 50,0%) (а.с.195-200 т.1).

В рішенні від 15 лютого 2016 року №КТ-901-0003-2016 митницею зазначено, що методом газової хроматографії у складі проби виявлено ацетальдегід, метанол (у слідовій кількості), етилацетат, які можуть бути, зокрема, запашними речовинами ароматизатора (а.с.49 т.1).

Призначення продукції для використання у харчовій промисловості підтверджується також висновками державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 15 грудня 2014 року №05.03.02-06/75622 та від 05 березня 2015 року №05.03.02-03/8941 (а.с.29, 30 т.1).

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що, враховуючи фізико-хімічні складові товару та його призначення для використання у харчовій промисловості, ввезену товариством з обмеженою відповідальністю «АПО «СТК» композицію ароматичну з вмістом спирту для використання у харчовій промисловості «Пшенична» належить відносити до товарної позиції 3302, підкатегорії .

Додатково слід зауважити, що товарна позиція 3302 відповідає коду 20.53.10 Державного класифікатора продукції та послуг, відображеного у технічних умовах ТУ У 20.5-5:2014 (а.с.15-24, 182 т.1).

Відповідно до пункту «а» статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14 червня 1983 року, до якої Україна приєдналася 17 травня 2002 року, Договірна Країна Конвенції зобов'язується, використовувати всі товарні позиції і підпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них без будь-яких доповнень чи змін.

Тобто товарні позиції країни експортера ввезеного товару повинні повністю співпадати з товарними позиціями УКТЗЕД країни імпортера.

Відповідно до вантажно-митної декларації країни експортера товару встановлено, що виробником товар класифіковано за кодом 0 (а.с.34 т.2).

Також слід звернути увагу, що згідно з проведеною експертизою, замовленою митним органом, експертом установлено, що товар відповідає ТУ У 20.5-5:2014.

Призначення продукції для використання у харчовій промисловості підтверджується й висновками державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 15 грудня 2014 року №05.03.02-06/75622 та від 05 березня 2015 року №05.03.02-03/8941.

На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції стосовного того, що митний орган не довів обґрунтованості визначення коду товару за товарною позицією 2208 УКТЗЕД.

Отже, доводи відповідача стосовно того, що суд невірно застосував норми матеріального права, спростовуються викладеним вище.

Доводи Кіровоградської митниці ДФС щодо неможливості класифікувати зазначений товар за товарною позицією 3302, з тих підстав, що позивачем не надано документів (у тому числі від товаровиробника) про кількісний та/або якісний склад запашних речовин у продукті; лабораторним шляхом не підтверджені відомості про походження доданих запашних речовин до продукту, які б визначали основні властивості товару згідно пояснень до товарної позиції 3302 УКТЗЕД, не приймаються судом, виходячи з такого.

По-перше, документи про походження запашних речовин в самому продукті, рецептури виготовлення продукції з композиції «Пшенична» додатково у декларанта (АФ «Олександріяконссервіс») не витребовувались. В той же час, як свідчать матеріали справи, позивачем під час митного оформлення товару до контролюючого органу подано, зокрема, ТУ У 20.5-5:2014 та Зміни 1 до ТУ У 20.5-5:2014, посвідчення якості від 13 січня 2016 року №17, загальну технологічну інструкцію. Відповідно до вантажно-митної декларації країни експортера товару встановлено, що виробником товар класифіковано за кодом 0.

Крім того, проведеним дослідженням (експертизою) експертом не виявлено невідповідності хімічних показників товару показникам, зазначеним декларантом у графі 31 Митної декларації від 22 січня 2016 року №901030000/2016/000020.

Висновок стосовно не підтвердження лабораторним шляхом відомостей про вміст доданих запашних речовин до продукту, які б визначали основні властивості товару, викладений у рішенні про визначення коду товару від 15 лютого 2016 року №КТ-901-0003-2016, є необґрунтованим, з огляду на те, що об'ємна частка у пробі водного розчину ароматизатора під час лабораторних досліджень не визначалася, що підтверджується висновками експертного дослідження.

В той же час, висновком експерта від 10 лютого 2016 року №114, встановлено, що надана на дослідження проба являє собою прозору, безбарвну рідину із запахом спирту етилового та відчутними карамельними і трав'яними тонами (а.с.39-47 т.1).

Посилання митного органу на лист від 28 вересня 2015 року №20505/6/99-99-21-05-15, в якому викладена позиція ДФС, що у разі невиконання умови використання товару в якості сировини для виробництва продуктів харчування або напоїв у промисловості, такі ароматичні спиртовмісні композиції слід розглядати у товарній позиції 2208 УКТЗЕД, на підтвердження якого зазначено, що згідно представлених рецептур виготовлення продукції з композиції «Пшенична», даний товар використовується фактично, насамперед, як розпушувач, відповідний ефект досягається за рахунок наявності в продукті етилового спирту, а не ароматизаторів, не приймаються судом до уваги, оскільки застосування коду товару - пов'язано з виробництвом напоїв, під час виготовлення яких розпушувачі харчові не застосовуються. Щодо припущень митниці стосовно можливого застосування третіми особами товару не за призначенням, то названі припущення, по-перше, не підтверджені документально, а по-друге, неналежне, всупереч технічним умовам та висновкам санітарно-епідеміологічної експертизи, використання товару не може бути підставою для визначення коду товару за УКТЗЕД.

З урахуванням викладеного, суд першої інстанції дійшов обґрунтованих висновків, що визначення контролюючим органом коду товару - є необґрунтованим та безпідставним, тому рішення Кіровоградської митниці ДФС про визначення коду товару від 15 лютого 2016 року №КТ-901-0003-2016 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 15 лютого 2016 року №901030000/2016/00007 є протиправними та підлягають скасуванню.

Суд апеляційної інстанції вважає, що доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції повно встановлені обставини справи та надана правильна юридична оцінка, у зв'язку з чим підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування постанови суду відсутні.

Відповідно до частини 1 статті 200 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС - залишити без задоволення.

Постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2016 року у справі №П/811/187/16 - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з моменту проголошення.

Касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції, крім випадків, передбачених цим Кодексом, а в разі складення судового рішення в повному обсязі відповідно до статті 160 цього Кодексу - з дня складення судового рішення в повному обсязі.

Ухвала суду складена у повному обсязі 19.08.2016 року.

Головуючий: Л.П. Туркіна

Суддя: Ю.В. Дурасова

Суддя: А.О. Коршун