Справа № 804/5022/16
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2016-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

10 серпня 2016 р. Справа № 804/5022/16

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В., перевіривши матеріали позовної заяви Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Приватного підприємства "Сегмент" про застосування заходів реагування, -

в с т а н о в и в:

08 серпня 2016 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Приватного підприємства «Сегмент» про застосування заходів реагування шляхом заборони ПП «Сегмент» експлуатувати бульдозер моделі ДТ-75 державний № відсутній, реєстраційний номер відсутній, заводський номер - відсутній, інвентарний №415.

Вивчивши подані позовні матеріали, суд дійшов висновку, що адміністративний позов подано з порушенням вимог, встановлених статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), і підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

У відповідності до абз.5 пп.1 п.3 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22.05.2015р. №484-VIII, який набрав чинності з 01.09.2015 року, ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень становить 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Таким чином, за подання адміністративного позову позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру у розмірі 1378,00 грн.

Проте, як вбачається з матеріалів адміністративного позову, позивачем не надано документу, що підтверджує сплату судового збору за подання адміністративного позову.

Відповідно до п. 5 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у разі необхідності у позовній заяві зазначаються - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; виклик свідків тощо.

Разом з адміністративним позовом позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування клопотання позивач зазначає, що Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області є органом державної влади і бюджетною установою, неприбутковою організацією, фінансування якої здійснюється з Державного бюджету та на момент звернення до суду з означеним позовом, в кошторисі видатки в частині сплати судового збору відсутні, у зв'язку з чим просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення по справі.

Суд вважає, що клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Суд відзначає, що статтею 129 Конституції України як однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, а тому самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та з відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Відповідно до ч.1 ст. 88 КАС України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У розумінні приписів указаної норми відстрочення або розстрочення сплати судового збору позивачу, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин та підтвердження їх належними доказами.

Даною статтею передбачено право суду, а не обов'язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення заявника від сплати судового збору.

Обґрунтовуючи причини відстрочення сплати судового збору Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області посилається на відсутність відповідного фінансування, в той час як самі лише обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та з відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для відстрочення сплати судового збору. Крім того, до клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачем не надано доказів, на підтвердження обставин, зазначених у клопотанні, у зв'язку з чим, у суду відсутні підстави для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору. Також, підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні, оскільки майновий стан сторони не є тотожним відсутності кошторисних призначень суб'єкта владних повноважень, адже держава в особі Кабінета Міністрів України взяла на себе обов'язок забезпечити фінансування державних органів, яких позбавили пільг щодо сплати судового збору.

Відповідно до ст. 122 КАС України за загальним правилом адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі.

Визначені недоліки позовної заяви неможливо усунути в ході розгляду адміністративної справи.

Згідно зі статтею 108 КАС України позовна заява, яка подана без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, залишається без руху, про що суд повідомляє позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 106, 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

у х в а л и в:

Адміністративний позов Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Приватного підприємства «Сегмент» про застосування заходів реагування залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 25 серпня 2016 р. для усунення недоліків шляхом надання до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору в сумі 1378,00 грн..

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя О.В. Царікова