Справа № 813/5716/15
Суддя: Левицька Наталія Георгіївна
Дата ухвалення: 2016-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.08.2016р. Справа № 876/224/16

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді Левицької Н.Г.,

судді Обрізка І.М.,

судді Сапіги В.П.,

за участю секретаря судового засідання Мельничук Б.Б.,

за участю представників:

апелянта (відповідача у справі): Рибака Н.Я.,

позивача у справі: не з'явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові

апеляційну скаргу Львівської митниці ДФС

на постанову Львівського окружного адміністративного суду від 30.11.2015р. у справі №813/5716/15

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Євробуд Вест Трейд"

до Львівської митниці ДФС

про скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

06.10.2015р. позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Євробуд Вест Трейд" звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача: Львівської митниці Державної фіскальної служби про скасування рішення про коригування митної вартості товарів №209000011/2015/900052/2 від 10.09.2015р.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що при поданні ТзОВ "Євробуд Вест Трейд" митної декларації №209120000/2015/ від 25.08.2015р. для митного контролю та митного оформлення товарів, що імпортуються на митну територію України відповідно, до контракту №LGT1504 від 01.07.2015р., позивачем було долучено всі документи, які підтверджують митну вартість товарів, перелік яких визначений вимогами ч.2 та ч.3 ст.53 Митного Кодексу України, та які свідчать про правильність обрання методу визначення митної вартості товарів. Документи, надані Львівській митниці ТзОВ "Євробуд Вест Трейд" при митному оформленні товарів, містять достатньо інформації та всі необхідні відомості для застосування декларантом методу визначення митної вартості за ціною договору, згідно з нормами ст.58 МК України, а зокрема, містять відомості, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та ціну, яка була фактично сплачена за даний товар. Тобто з наданих документів митний орган мав можливість встановити митну вартість товару на підставі першого методу визначення митної вартості - за ціною договору щодо товарів, які імпортуються в Україну. Позивач вказує на протиправність рішення Львівської митниці ДФС, в якому, без жодних підстав зазначено, що митну вартість імпортованих товарів не може бути визнано за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, у зв'язку з неподанням декларантом або уповноваженою особою документів, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - третій статті 53 МК України. Як наголосив позивач, відповідачем безпідставно застосовано другорядний метод визначення митної вартості, а саме 2а - за ціною договору щодо ідентичних товарів. Крім цього, позивач зазначив, що відомості з інформаційних баз даних, які були використані відповідачем, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митницею відповідних рішень. Відповідачем порушено вимоги Наказу Міністерства Фінансів України від 24.05.2012р. №598, яким затверджено Форму рішення про коригування митної вартості товарів, а також Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів. Так, зміст оскаржуваного рішення не відповідає приписам вказаного Наказу, оскільки у ньому відсутні будь-які пояснення щодо умов поставки, комерційних умов, тощо. З цих підстав позивач просив позовні вимоги задоволити та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №209000011/2015/900052/2 від 10.09.2015р.

За результатами розгляду справи Львівський окружний адміністративний суд адміністративний позовні вимоги задоволив повністю, оскільки, із врахуванням наданих представниками сторін пояснень, показань свідка, наявних у справі письмових доказів та зважаючи на недоведеність відповідачем правомірності визначення митної вартості за другорядним методом, - рішення від 10.09.2015р. про коригування митної вартості №209000011/2015/900052/2 є протиправним та підлягає скасуванню.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, апелянт (відповідач у справі): Львівська митниця ДФС оскаржив її в апеляційному порядку. В своїй апеляційній скарзі апелянт зазначив, що позивачем не було подано до митного оформлення рахунок проформу від 02.07.2015р., платіжне доручення про оплату за транспортні послуги. Сума платежу по поставці відрізняється від задекларованої вартості транспортних послуг. Виписане платіжне доручення не відповідає ціні товару, яка зазначена в рахунку-фактурі від 15.07.2015р. Апелянт зазначає, що в долученому позивачем висновку здійснено посилання на аналіз даних цін на ринку Росії, тоді як розмитнення відбулося в Україні. Відтак, у посадових осіб митниці були наявні передбачені МК України підстави для витребування додаткових документів та застосування другорядного методу визначення митної вартості імпортованого товару. Апелянт просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Позивачем було подано через канцелярію суду Заперечення на апеляційну скаргу (вх.№К-2026/16 від 08.02.2016р.), в яких зазначено, що постанова суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, апеляційна скарга не підлягає задоволенню з мотивів, наведених у запереченнях, додано копію ухвали ВАСУ від 02.07.2015р. у справі № К/80046943/14), а також заяву про розгляд справи проводити за відсутності представника позивача, апеляційну скаргу відхилити, постанову суду першої інстанції залишити в силі, врахувати судову практику ВАСУ.

У судове засідання Львівського апеляційного адміністративного суду з'явився представник апелянта Рибак Н.Я., яким наддавались усні пояснення на підтримку правової позиції, викладеної в апеляційній скарзі.

Позивач у судове засідання апеляційного суду не з'явився, надіслав через канцелярію суду Заперечення на апеляційну скаргу та заяву про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Заслухавши доповідь судді-доповідача у справі, пояснення представника апелянта (відповідача у справі), перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та заперечення на апеляційну скаргу у їх сукупності, встановивши обставини справи та відповідні їм правовідносини, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегією суддів встановлено наступне:

01.07.2015р. між позивачем та компанією "Аstог Gгоuр LTD" було укладено контракт поставки товару №LGТ1504, згідно з умовами п.1.1 якого Продавець зобов'язується передати Покупцю, а Покупець зобов'язується прийняти та оплатити товар в терміни, кількості, за ціною, якістю та номенклатурою (асортимент) полістирол, що вспінюється марки Кіng Реагl виробництва "Loyal Grouр" (Китай), згідно з проформами інвойсами, які є невід'ємною частиною Контракту.

Відповідно до проформи інвойсу № від 07.09.2015р. встановлено ціну за тонну продукції 1390 доларів США/тонна на умовах поставки FОВ, марок F-SА, F-SВ, F-S.

08.09.2015р. товар було ввезено на територію України, дані щодо фактурної вартості товарів, яка відповідає контракту та проформі інвойсу були відображені у митній декларації 209120000/2015/ від 25.08.2015р., митна вартість товару була визначена за ціною угоди щодо товарів, які імпортуються.

До митної декларації позивачем було подано: накладну №40973711 від 31.08.2015р.; коносамент ZIMUNGB 9056637 від 27.07.2015р.; платіжний документ про оплату товару; рахунок-фактуру про надання транспортних послуг № 007633 від 10.08.2015р.; платіжне доручення про оплату транспортних послуг; документ, що підтверджує вартість перевезення товару; прайс-лист виробника товару; рахунок-фктуру (інвойс) № B від 09.07.2015р.; проформу-інвойс від 09.07.2015р.; комерційний інвойс від 15.07.2015р.; пакувальний лист від 15.07.2015р.; зовнішньоекономічний договір № LGT 1504 від 01.07.2015р.; договір на перевезення №55/03-15Н від 16.03.2015р.; копію митної декларації країни походження; сертифікат про походження товару; та інші документи (сертифікат якості, екологічна декларація, інформація біржових організацій та ін.)

Під час розгляду документів, поданих до митного оформлення товару Полістирол ЕРS (ЕХРANDABLE РОLYSTYRENЕ) торгівельної марки "Кіпg Реагl", у первинних формах, призначений для вспучування або вспінювання, в гранулах, що використовуються для виробництва піно- полістирольних плит. Країна виробництва - Китай. Країна походження Китай, відповідачем були виявлені певні розбіжності. Так, у платіжному дорученні від 12.08.2015р. в графі призначення платежу міститься посилання на проформу-інвойс від 02.07.2015р., в той час, як надана митному органу проформа-інвойс датована 09.07.2015р.

Крім цього, у платіжному дорученні від 14.08.2015р. про оплату транспортних послуг вказана вартість таких послуг 12055 доларів США, тоді як при визначенні митної вартості товару позивачем був врахований рахунок за транспортні послуги на суму 550 доларів США. Наданий позивачем прайс-лист виробника не дає можливості зробити висновок щодо об'єктивних умов визначення ціни при здійсненні зовнішньоекономічної операції. Надану біржову інформацію неможливо ідентифікувати з даною поставкою (немає перекладу, відсутність можливості перевірити застосування ціни з двох наявних).

У зв'язку з цим, відповідачем було видано картку відмови в прийнятті декларації та виставлено декларанту вимогу про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визначена: банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; страхові документи та документи, що підтверджують вартість страхування; виписки з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини; транспортні (перевізні) документи.

10.09.2015р. Львівською митницею ДФС прийнято рішення №209000011/2015/900052/2 про коригування митної вартості товарів визначивши вартість товару за одну тонну 1,494 доларів США. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала митна декларація №209120000/2015/833735 від 25.08.2015р. (а.с.62).

Товар було завезено позивачем за новою митною декларацією за ціною, вищою, ніж визначена Контрактом.

Не погодившись із рішенням Львівської митниці ДФС від 10.09.2015р. №209000011/2015/900052/2 про коригування митної вартості товарів позивач оскаржив його до суду.

Відповідно до вимог статті 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із вимогами пункт 1 частини 1 статті 51 МК України, відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі, за результатами консультацій з митним органом (пункт 1 частини 2 статті 52 Кодексу).

Відповідно до частин 2-4 статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документі, що, стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять-відомості про вартість страхування.

У разі, якщо документи, зазначені у частині 2 цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі, якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; розрахунок ціни (калькуляцію).

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до статті 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

При цьому, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Колегія суддів не бере до уваги доводи апеляційної скарги, оскільки такі є безпідставними, не спростовують висновків суду першої інстанції та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами. Колегія суддів звертає увагу на те, що за митною декларацією, яка була джерелом для коригування відповідачем митної вартості виробник відрізняється від виробника по ВМД за якою завозився товар позивачем, а саме: виробник "Лісті" знаходиться у іншій провінції Китаю, ніж виробник "Нінгбо". Також відрізняються торгові марки, "VSTEPS" та "King Pearl" відповідно.

Щодо невідповідності дати проформи інвойсу №, як вбачається з матеріалів справи, дійсно наявна технічна помилка, а саме: 02.07.2015р. та 09.07.2015р. Однак, слід зазначити, що митним органом не наведено жодних обґрунтованих доводів та підстав, які свідчили про те, що помилка в даті певним чином вплинула на задекларовану митну вартість та викликала сумніви у її правильності, а також те, що існує 2 проформи інвойсів з датами: 02.07.2015р. та 09.07.2015р. і різними номерами. Позивачем було долучено проформу інвойс за №6 та проведено відповідно оплату. Будь-які розбіжності щодо суми товару та проведених платежів відсутні.

Як вбачається з платіжного доручення від 14.08.2015р. позивачем проводилась оплата за транспортні послуги по різних рахунках. Зокрема, позивачем було долучено рахунок №007633 від 10.08.2015р. на суму 550 доларів США та довідку від 07.09.2015р., якою повідомлявся відповідач про понесені витрати на перевезення саме по цій поставці.

Відносно доводів апелянта про те, що висновком ДП "Укрзовнішпромекспертиза" було здійснено моніторинг цін в Росії, а розмитнення відбулось в Україні, слід зазначити, що сам по собі такий факт жодним чином не може ставити під сумнів задекларовану декларантом митну вартість товару та бути підставою для здійснення митним органом коригування митної вартості. Крім того, слід зазначати, що згідно із наданим аналізом проведеного організацією ICIS Pricing досліджувався і поставка товару з Китаю в Україну.

Приписами ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Керуючись вимогами ст.9 КАС України, суди при вирішенні справи керуються принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відтак, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції, що позивачем було подано належним чином оформлені та достатні документи на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, відповідачем така не спростована та не наведеного жодних обґрунтованим підстав, які викликали у митного органу сумніви щодо правильності визначення митної вартості декларантом та безпідставно застосовано другорядний метод визначення митної вартості товару.

Відповідно до приписів ст.200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись вимогами ч.3 ст.160, ст.ст.195, 196, 198, 200, 205, 206, 254 Кодексу адміністративного судочинства України,

суд, -

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Львівської митниці ДФС на постанову Львівського окружного адміністративного суду від 30.11.2015р. у справі №813/5716/15 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Євробуд Вест Трейд" до Львівської митниці ДФС про скасування рішення, - залишити без задоволення.

2. Постанову Львівського окружного адміністративного суду від 30.11.2015р. у справі №813/5716/15, - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Касаційна скарга подається безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції.

Касаційна скарга на судові рішення подається протягом двадцяти днів після набрання законної сили судовим рішенням суду апеляційної інстанції, а у разі складення ухвали в повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України, з дня складення ухвали в повному обсязі.

Головуючий суддя Н.Г. Левицька

Суддя І.М. Обрізко

Суддя В.П. Сапіга

Повний текст рішення виготовлено 15.08.2016р.