Справа № 822/1458/16
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2016-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 822/1458/16
У Х В А Л А

10 серпня 2016 рокум. Хмельницький
Хмельницький окружний адміністративний суд

в складі :головуючого-суддіБожук Д.А.
при секретарі за участі:Гненній Ю.І. представника відповідача
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання в адміністративній справі за позовом ОСОБА_3 до державної податкової інспекції у м. Хмельницькому ГУ ДФС у Хмельницькій області про визнання незаконним та скасування податкового повідомлення-рішення та зобов'язання вчинити дії, -

У судовому засіданні проголошено вступну і резолютивну частини ухвали згідно ст.160 КАС України.

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_3.) звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до державної податкової інспекції у м. Хмельницького Головного управління ДФС у Хмельницькій області (далі по тексту - відповідач, ДПІ у м. Хмельницькому), в якому просить:

- визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 09.10.2015 №41075-17;

- зобов'язати відповідача повернути кошти, сплачені згідно з податковим повідомленням-рішенням від 09.10.2015 №41075-17.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.07.2016 відкрито провадження у справі №822/1458/16 та призначено судове засідання на 10.08.2016.

Представник відповідача у судовому засіданні заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.7 ч.1 ст.155 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України). Зазначив, що позивачем всупереч вимог ст.106 КАС України надано копію позовної заяви, яка не підписана ОСОБА_3 Звернув увагу на те, що позивачем сплачено судовий збір за одну вимогу, в той час як заявлено дві позовні вимоги.

Позивач у судове засідання не з'явився та повноважного представника не направив, про причини неявки суду не повідомив, хоча про дату, час і місце судового розгляду повідомлений належним чином.

Розглянувши клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, заслухавши в судовому засіданні думку представника відповідача, суд дійшов висновку про необґрунтованість клопотання, з огляду на наступне.

Згідно ч.4 ст.106 КАС України, позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання.

Право кожного на звернення до суду за захистом своїх прав і свобод закріплено в ст.55 Конституції України.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону. Ця норма закону є виконанням вимог Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в п.1 ст.6 якої закріплено право кожного на справедливий, публічний судовий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безпосереднім судом.

За змістом ст.ст.2, 3 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", завданням суду є забезпечення кожному права на справедливий суд при здійсненні правосуддя на засадах верховенства права.

Частинами 1 та 4 ст.6 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в адміністративному суді, до підсудності якого вона віднесена цим Кодексом.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини. Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини трактує доступ до правосуддя як одне з фундаментальних прав людини і громадянина, яке випливає зі змісту права на справедливий, незалежний безсторонній суд, утворений на підставі закону.

Зокрема, Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом з тим, суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції" від 16.12.1992).

Також у рішеннях у справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13.01.2000 та у справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28.10.1998 Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог.

Суд погоджується, що підпис позивача або його представника є обов'язковим реквізитом позовної заяви.

Проте, з врахування зазначеної вище практики Європейського суду з прав людини, з метою недопущення надто суворого тлумачення процесуальної норми, суд зауважує, що підпис позивача відсутній лише на копії позовної заяви. Разом з тим він наявний у позовній заяві, яка знаходиться в матеріалах справи. Зазначене дозволяє встановити волевиявлення позивача щодо наміру звернутися до суду за захистом своїх прав, свобод та законних інтересів.

Кім того, відсутність підпису на копії позовної заяви формально хоч і є порушенням норм ст.106 КАС України, та насправді жодним чином не впливає на об'єктивність та всесторонність розгляду справи.

Згідно ч.3 ст.106 КАС України, до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Окремі рішення, прийняті суб'єктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для змін майнового стану фізичної чи юридичної особи.

Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно, оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

З огляду на викладене, адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про накладення штрафних санкцій, рішень про визнання грошових зобов'язань платників податків, про зменшення суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій, рішень про коригування митної вартості, постанов про застосування штрафних санкцій, стягнення виконавчого збору тощо.

Дана позиція викладена у рішеннях Європейського суду з прав людини (рішення у справі "Щокін проти України").

Суд, перевіряючи правильність сплати позивачем судового збору та визначаючи кількість вимог, звернених до суду, зазначає, що вимоги про скасування податкового повідомлення-рішення та зобов'язання вчинити дії щодо повернення сплачених на підставі оскарженого податкового повідомлення-рішення є 1 вимогою майнового характеру.

Однією вимогою є вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов'язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності.

Аналогічна позиція викладена в поставі Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 №2.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI)

Згідно ч.1 ст.4 Закону №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який поданий фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" передбачено, що розмір мінімальної заробітної плати з 01.01.2016 року встановлено у розмірі 1378,00 грн.

Таким чином, при зверненні до суду позивач мав сплати судовий збір за 1 позовну вимогу майнового характеру в розмірі 551,20 грн.

Згідно квитанції №79 від 21.07.2016, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 551,21 грн.

Отже, позивачем сплачено судовий збір у розмірі, визначеному Законом №3674-VI.

З урахуванням наведеного, з метою недопущення ситуації позбавлення особи права допуску до правосуддя, суд дійшов висновку про відсутність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючисьст.ст. 106, 155, 160 165 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання державної податкової інспекції у м. Хмельницькому ГУ ДФС у Хмельницькій області про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Хмельницький окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 15.08.2016.

Суддя/підпис/Д.А. Божук
"Згідно з оригіналом" Суддя Д.А. Божук