Справа № 825/1346/16
Суддя: Соломко І.І.
Дата ухвалення: 2016-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 серпня 2016 року м.Чернігів Справа № 825/1346/16

Чернігівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Соломко І.І.,

за участю секретаря Пархомчука Д.А.,

представників відповідача Хряпи А.М.,

Шпака Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом громадянина ОСОБА_3 до Прокуратури Чернігівської області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії, стягнення невиплаченої заробітної плати

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Чернігівського окружного адміністративного суду знаходиться справа за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Прокуратури Чернігівської області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії, стягнення невиплаченої заробітної плати

Ухвалою суду від 22.07.2016 призначено справу до судового розгляду в судовому засіданні на 04.08.2016.

В судове засідання 04.08.2016 позивач не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення ухвали суду від 22.07.2016.

Розляд справи відкладено на 09.08.2016.

09.08.2016 позивач повторно не з`явився в судове засідання, заяву про розгляд справи за його відсутності не подав, про причини неявки не повідомив, хоча про час, дату, місце його проведення повідомлявся належним чином відповідно до статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України.

09.08.2016 в судовому засіданні судом поставлено на обговорення питанння про залишення позовної заяви ОСОБА_3 без розгляду.

Заперечень щодо поставленого питання від представників відповідача не надійшло.

Згідно із частиною третьою статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Оцінюючи поважність причин неприбуття позивача в судові засідання, суд виходив з того, що "поважна причина" - це оціночне поняття, яке визначається чотирма характерними рисами :

- до поважних причин можуть бути віднесені будь-які обставини навколишнього світу. Це можуть бути як дії фізичних або юридичних осіб, так і явища, які не залежать від волі людини;

- такі обставини мають впливати на волю суб'єкта правовідносин. Саме внаслідок дії цих обставин, що виникли раптово або закономірно, він не має змоги належним чином виконувати обов'язки або користуватись наданими правами;

- кваліфікація тих або інших причин, як поважних, здійснюється на підставі норм моралі;

- обставини, що визначаються законом, як поважні причини, звільняють суб'єкта правовідносин від виконання покладених на нього обов'язків або негативних для нього наслідків.

Таким чином, судом з'ясовано, що про обставини, які б могли бути судом визнані поважними в силу вищенаведених характеризуючи ознак, відомостей суду надано не було та не відомо.

Крім того, відповідно до частини другої статті 49 КАС України, особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Отже, учасники судового процесу, крім наявних у них прав, наділені також певними процесуальними обов'язками, що кореспондуються з правами інших осіб, які беруть участь у справі, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом.

При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, враховуючи принцип рівності, не можуть визнаватися більш або менш важливими, ніж права і обов'язки іншої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач у першу чергу має активно використовувати власні процесуальні права, не зловживаючи ними, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права йому надані. Натомість визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Відповідно до частини другої статті 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Зокрема, в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" Європейський Суд зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, а саме "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Водночас в силу вимог частини другої статті 40 КАС України якщо особи які беруть участь у справі, не можуть з поважних причин прибути до суду, вони зобов'язанні завчасно повідомити суд про неможливість прибуття та відповідні причини.

"Завчасно" означає необхідність повідомити у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання.

Частиною третьою статті 33 КАС України передбачено, що судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Відповідно до частини третьої статті 35 КАС України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Повістка у справах, для яких встановлено скорочені строки розгляду, має бути вручена у строк, достатній для прибуття до суду.

Як вбачається з матеріалів справи, про судове засідання 04.08.2016 позивача було повідомлено ухвалою суду, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення в матеріалах справи (а.с. 26).

Про судове засідання призначене на 09.08.2016 позивача повідомлено, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення в матеріалах справи (а.с.34).

Таким чином, про дату, час і місце судового розгляду справи позивач повідомлений завчасно та у визначеному законом порядку, проте в судове засідання 09.08.2016 повторно без поважних причин не з'явився, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав.

Так, виходячи із суті здійснення судочинства, саме позивач, подавши адміністративний позов, вважає, що його права чи інтереси порушені, невизнані або оспорюванні, саме позивач зацікавлений в ефективності його здійснення, а тому при недотриманні позивачем своїх прав та обов'язків, логічним є застосування до нього передбачених законодавством наслідків.

Приписами вказаних норм позивачеві забороняється зловживати своїми процесуальними правами, а також штучно затягувати розгляд справи.

Відповідно до статті 122 КАС України, адміністративна справа щодо прийняття громадян на публічну службу та її проходження має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше двадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Встановлення законодавством певних умов та обов'язків дисциплінує учасників судового процесу, визначає порядок здійснення судочинства з метою досягнення основної мети його відбуття - справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ, відправлення судочинства.

На підставі вищевикладеного, враховуючи, що позивачем не повідомлено суд про поважність причин неявки, не надано заяву про розгляд справи за його відсутності, не направлено повноважного представника, суд виносить ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 155, ст. ст. 186, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_3 до Прокуратури Чернігівської області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов'язання вчинити певні дії, стягнення невиплаченої заробітної плати залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, встановленого статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду в порядку та строки, встановлені статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.І. Соломко