Справа № 802/845/16-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2016-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

03 серпня 2016 р. Справа № 802/845/16-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Богоноса М.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання: Середюка М.А.

відповідача: Гудемчук Н.Й.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом: ОСОБА_2

до: керівника апарату Вінницького міського суду Вінницької області Гудемчук Нелі Йосипівни

про: визнання протиправними рішення, дій та бездіяльності, встановлення відсутності компетенції суб'єкта владних повноважень, визнання фактів порушення права на доступ до суду, зобов'язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа за позовом ОСОБА_2 до керівника апарату Вінницького міського суду Вінницької області Гудемчук Нелі Йосипівни про визнання протиправними рішення, дій та бездіяльності, встановлення відсутності компетенції суб'єкта владних повноважень, визнання фактів порушення права на доступ до суду, зобов'язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди.

У судове засідання 03.08.2016 року позивач повторно не з'явилася. Водночас про причини своєї неявки позивач зазначала у поданій позовній заяві (вх. № 12009/16 від 07.06.2016 року), в якій наголошує на тому, що вона є інвалідом, особою похилого віку та за своїм станом здоров'я не може брати участь у судових засіданнях.

Ухвалою від 15.06.2016 року ОСОБА_3 було допущено до участі у розгляді цієї адміністративної справи як законного представника позивача ОСОБА_2.

В силу положень процесуального закону представник позивача користується усіма правами позивача, передбаченими частиною 3 статті 49 КАС України, в тому числі правом на участь у судовому засіданні, висловлювання своєї думки з питань, які виникають під час розгляду справи, задавання питань іншим особам, які беруть участь у справі, ознайомлення з матеріалами справи тощо.

Згідно з наявним у справі рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення копію вищезазначеної ухвали отримано ОСОБА_3 17.06.2016 року (а.с.81).

Разом з тим, ані у судове засідання 04.07.2016 року, ані у судове засідання 03.08.2016 року законний представник позивача не з'явилась та про причини неявки суду не повідомила, хоча про місце, дату та час розгляду справи повідомлялася належним чином, що підтверджується документально.

За таких обставин суд вважає необхідним роз'яснити позивачу та його законному представнику, що згідно з ч. 2 ст. 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Учасники судового процесу, окрім наявних у них прав, наділені також певними процесуальними обов'язками, що кореспондуються з правами інших осіб, які беруть участь у справі, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом.

При цьому процесуальні права та обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, враховуючи принцип рівності, не можуть визнаватися більш або менш важливими, ніж права та обов'язки іншої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач (представник позивача) у першу чергу має активно використовувати власні процесуальні права, не зловживаючи ними, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права йому надані. Водночас одним з визначальних процесуальних обов'язків кожної із сторін є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Так, Європейський Суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

В силу рішень Європейського Суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Із практикою Європейського Суду з прав людини узгоджуються і норми Кодексу адміністративного судочинства України, а саме ч. 2 ст. 110, ч. 1 ст. 111, ч. 1 ст. 122, які встановлюють для суду обов'язок дотримуватися розумного строку при розгляді адміністративних справ.

У п. 11 ч. 1 ст. 3 КАС термін «розумний строк» визначено як найкоротший строк розгляду й вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у адміністративних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади; характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року).

Виходячи із чинного правового регулювання правовідносин, що складаються під час здійснення адміністративного судочинства (ст. 128 КАС України) суд позбавлений можливості розглянути справу та забезпечити захист прав, свобод та інтересів позивача від можливих порушень з боку суб'єкта владних повноважень за відсутності у судовому засіданні позивача чи його представника. Виняток із загального правила є подання позивачем чи його представником до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Право заявити клопотання про розгляд справи за своєї відсутності для особи, яка бере участь у справі передбачено ч. 4 ст. 122 КАС України. При цьому, із аналізу п. 2 ч. 1 ст. 128 КАС України видно, що у випадку подання позивачем чи його представником заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд матиме можливість розглянути справу без їх участі, та забезпечити захист прав, свобод та інтересів позивача у випадку їх порушення.

З огляду на викладене та з метою забезпечення виконання завдань адміністративного судочинства суд вважає за необхідне роз'яснити позивачу ОСОБА_2 та її законному представнику ОСОБА_3 їх право подати заяву про розгляд справи за їх відсутності.

Крім того, суд вважає необхідним запропонувати позивачу вжити заходи для забезпечення участі у судовому засіданні її законного представника ОСОБА_3, яка була допущена судом до участі у справі саме для представництва її інтересів, однак на виклик суду не з'являється та про причини неявки в судове засідання не повідомляє.

Враховуючи неявку у судове засідання позивача та її законного представника, розгляд адміністративної справи належить відкласти на підставі п. 2 ч. 1 ст. 128 КАС України.

Керуючись ст. 8, 40, 49, 128, 150, 160, 165, 254 КАС України,

УХВАЛИВ:

відкласти розгляд адміністративної справи № 802/845/16-а на 29.08.2016 року 9 год 00 хв.

Роз'яснити ОСОБА_2 та її законному представнику ОСОБА_3 право на подачу до суду заяви про розгляд справи № 802/845/16-а за їх відсутності.

Ухвала оскарженню не підлягає. Відповідно до ч. 6 ст. 254 КАС України ухвали суду, які не можуть бути оскаржені, набирають законної сили з моменту постановлення

Суддя Богоніс Михайло Богданович