Справа № 808/2351/16
Суддя: Лазаренко Максим Сергійович
Дата ухвалення: 2016-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

808/2351/16

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

04 серпня 2016 року

Справа № 808/2351/16

м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Лазаренко М.С., перевіривши матеріали адміністративного позову ПАТ «РОДОВІД БАНК» до Головного управління ДФС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових вимог та рішення про опис майна у податкову заставу,-

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду (далі іменується – суд) надійшов адміністративний позов ПАТ «РОДОВІД БАНК» (далі іменується – позивач) до Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі іменується – відповідач), в якому позивач просить суд: визнати протиправними та скасувати податкові вимоги Запорізької об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області (Орджонікідзевський район м.Запоріжжя) від 08.07.2016 р. №3182-17, Бердянської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області від 11.07.2016 р.№462-17, податкову вимогу від 14.07.2016 р. №594-17 та Рішення про опис майна у податкову заставу від 14.07.2016 р. №219 Державної податкової інспекції у Комунарському районі м.Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області.

За результатами перевірки матеріалів адміністративного позову в порядку статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі іменується – КАС України), суд встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 105, 106 КАС України.

Пунктами 3 та 4 частини першої статті 106 КАС України передбачено, що у позовній заяві зазначаються, зокрема, ім’я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв’язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п’ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, як вже зазначалось вище, позивач звертається до суду із позовом в якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкові вимоги Запорізької об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області (Орджонікідзевський район м.Запоріжжя) від 08.07.2016 р. №3182-17, Бердянської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області від 11.07.2016 р.№462-17, податкову вимогу від 14.07.2016 р. №594-17 та Рішення про опис майна у податкову заставу від 14.07.2016 р. №219 Державної податкової інспекції у Комунарському районі м.Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області, тоді як вимоги вказані у позовній заяві та Рішення про опис майна у податкову заставу стосується дій зобов’язального характеру саме Завпорізької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області, Бердянської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Запорізькій області, Державної податкової інспекції у Комунарському районі м.Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області, які у якості відповідачів не визначені.

Отже, позивачеві необхідно усунути вказаний недолік позову та визначитись з колом відповідачів у справі.

Відповідно до частини третьої статті 106 КАС України, до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб’єктом владних повноважень. Суб’єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов’язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об’єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі іменується – Закон України №3674-VI), який набрав чинності з 01.11.2011.

За приписами частини першої статті 4 Закону України №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 4 Закону України №3674-VI, за подання юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної платні.

Як передбачено статтею 6 Закону України №3674-VI, судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову у разі подання адміністративного позову одним позивачем до кількох відповідачів.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» розмір мінімальної заробітної плати у місячному розмірі на 1 січня 2016 року становить 1378 грн.

Оскільки позивачем заявлено три вимоги майнового характеру, відповідно до матеріалів справи розмір судового збору, який позивач повинен був сплатити при зверненні до суду становить 4134 грн. (1378 грн. за кожну з майнових вимог).

В порушення вказаних вимог, при зверненні до суду з позовною заявою, позивач надав докази сплати судового збору в розмірі 1378 грн. згідно квитанції № BUD.349493.137789 від 22 липня 2016, що є меншим за відповідно до Закону України №3674-VI розмір судового збору, який мав сплатити позивач при зверненні до суду із вказаним позовом.

Таким чином, позивачем не надано суду належних доказів сплати судового збору в повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 106, 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «РОДОВІД БАНК» до Головного управління ДФС у Запорізькій області, – залишити без руху.

Надати Публічному акціонерному товариству «РОДОВІД БАНК» строк для усунення недоліків позовної зави до 09 вересня 2016 року .

Роз’яснити Публічному акціонерному товариству «РОДОВІД БАНК», що згідно з пунктом 1 частини третьої статті 108 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Копію даної ухвали надіслати Публічному акціонерному товариству «РОДОВІД БАНК».

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали (якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то в 5-денний строк з дня отримання цією особою копії ухвали) апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя М.С.Лазаренко