Справа № 821/889/16
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2016-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2016 р.м. ХерсонСправа № 821/889/16
13 год. 40 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Кисильової О.Й.,

при секретарі: Дудар Е.І.,

за участю: представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - Яцемирського С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Новокаховськиї об'єднаної державної податкої інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

встановив:

ОСОБА_3 (далі - позивач) звернулася до суду із адміністративним позовом до Новокаховської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області (далі - відповідач, Новокаховська ОДПІ), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 22.09.2015 року № , яким позивачу збільшено суму грошового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у розмірі 17877,14 грн., в тому числі за основним платежем 14165,71 грн. та за штрафними санкціями 3711,43 грн.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на наступне. 10.10.2011 року між ОСОБА_3 та ПАТ "Дельта Банк" укладено кредитний договір № 265/ФКВ-07, відповідно до якого позивачу надано грошові кошти у розмірі 240106, 47 грн. на строк до 09.10.2017 року. Відповідно до додаткової угоди від 19.06.2014 року № 1 до кредитного договору № 265/ФКВ-07 Банк прийняв рішення про прощення (анулювання) позивачу боргу у сумі 84760,63 грн., за умови сплати заборгованості за кредитним договором у розмірі 140000,00 грн. Позивач не погоджується із висновком податкового органу, викладеним в акті перевірки щодо отримання позивачем "додаткового блага" у розмірі 84760,63 грн., оскільки вказана сума складається з поточних тіла, комісій та відсотків за користування кредитом, пені та штрафів за несвоєчасну оплату пеня та відсотків, прострочені пені та відсотків, а також частково з суми тіла кредиту, строк сплати якої ще не настав. Визначальною ознакою доходу платника податку, як об'єкта та бази оподаткування податком з доходу фізичних осіб, в тому числі у вигляді додаткового блага, є фактичне отримання такого доходу платником податку в грошовій, матеріальній або нематеріальній формі. Тому відсотки, які було нараховані боржнику внаслідок прострочення виконання ним договірного зобов'язання, не включаються до загального місячного (річного) оподаткованого доходу платника податків. Із наведених обставин просила скасувати спірне ППР.

Представник відповідача у судовому засіданні, заперечуючи проти позову, зазначив, що за результатами перевірки щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб, згідно з відомостями центральної бази даних ДРФО про суми виплачених доходів позивачем за період з 01.01.2014 року по 31.12.2014 року отримано дохід у вигляді додаткового блага у сумі 84760,63 грн., який не включено до загального річного оподаткованого доходу. На підставі зазначеного податковим органом винесено податкове повідомлення-рішення від 22.09.2015 року № , яким ОСОБА_3 нараховане грошове зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб у сумі 17877,14 грн. Просив відмовити в задоволенні позову.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши надані сторонами докази, суд встановив наступне.

10-12.08.2015 року Новокаховською об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Херсонській області проведено документальну позапланову невиїзну перевірку щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати ОСОБА_3 податку на доходи фізичних осіб за період з 01.01.2014 року до 31.12.2014 року.

За результатами перевірки складено акт від 13.08.2015 року № 364/172/НОМЕР_2 (далі - акт № 364), яким зафіксовано порушення позивачем пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, п. 179.1 ст. 179, п. 179.7 ст. 179 Податкового кодексу України.

На підставі акту № 364 відповідачем винесене податкове повідомлення-рішення від 22.09.2015 року № про збільшення суми податкового зобов'язання ОСОБА_3 з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування на 17877,14 грн., в тому числі за основним платежем - 14165,71 грн. та за штрафними санкціями - 3711,43 грн.

Надаючи оцінку доводам позивача про незаконність спірного ППР, суд вважає за необхідне врахувати наступні обставини та положення законодавства.

10.10.2011 року між ОСОБА_3 та публічним акціонерним товариством "Дельта Банк" укладено кредитний договір про № 265/ФКВ-07 (далі - Договір) на строк до 09.10.2017 року. Сума кредиту складала - 240106,47 грн.

Відповідно до довідки ПАТ "Дельта Банк" від 05.08.2016 року заборгованість по кредитному договору складає 224064,83 грн., в тому числі: тіло кредиту - 16406847 грн., відсотки - 25281,18 грн., комісія за ведення кредиту - 2556,88 грн., штраф за прострочення сплати відсотків та комісії - 32158,30 грн.

На підставі заяви позивача, відповідно до протоколу засідання кредитного комітету ПАТ "Дельта Банк" від 05.06.2014 року № 27/42-1 Банком прийнято рішення, що за умови внесення ОСОБА_3 на власний транзитний рахунок суми не менше 1400000,00 грн., на залишкову суму укласти Додаткову угоду про здійснення анулювання боргу за рахунок витрат Банку.

19.06.2014 року між ОСОБА_3 та ПАТ "Дельта Банк" укладено додаткову угоду № 1 до кредитного договору від 10.10.2011 року № 265/ФКВ-07. За замістом пунктів 2, 3 та 4 Додаткової угоди Сторони домовились здійснити прощення (анулювання) боргу Позичальника за Договором на суму 84760,63 грн. у відповідності до ст. 605 Цивільного кодексу України. Підписанням даного Додаткового договору № 1 Позичальник стверджує, що він повідомлений про те, що згідно п.п. "д" п. 164.2.17 Податкового кодексу України Позичальник зобов'язаний самостійно сплатити податок з доходів, сума яких складає анульовану Кредитором суму боргу в розмірі 84760,63 грн. та відобразити їх у своїй річній податковій декларації. Сторони домовилися, що пункти 2 та 3 цього Додаткового договору № 1 починають застосовуватися з моменту здійснення Позичальником сплати заборгованості за Договором в розмірі 140000,00 грн.

Згідно з довідкою ПАТ "Дельта Банк" від 19.06.2014 року № 05-2222953 кредитний договір від 10.10.2011 року № 265/ФКВ-07 припинив свою дію з 19.06.2014 року у зв'язку з повним виконанням ОСОБА_3 кредитних зобов'язань.

Відповідно до підпункту 14.1.47 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов'язаний з виконанням обов'язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

За приписами пункту 163.1 ст. 163 ПК України об'єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України.

Базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду (п. 164.1 ст.164 ПК України).

Згідно із підпунктом 14.1.56 пункту 14.1 статті 14 ПК України доходи - загальна сума доходу платника податку від усіх видів діяльності, отриманого (нарахованого) протягом звітного періоду в грошовій, матеріальній або нематеріальній формах як на території України, її континентальному шельфі у виключній (морській) економічній зоні, так і за їх межами.

Додаткові блага у розумінні податкового законодавства відносяться до доходів загалом, зокрема, ними є матеріальні та нематеріальні цінності, кошти та інші активи, які безпосередньо отримані платником податку та які збільшують загальний майновий стан цього платника і забезпечують приріст його активів у тій чи іншій формі.

Відповідно до підпункту "д" підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податків включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов'язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов'язаний виконати всі обов'язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Відповідно до частини 1 статті 1054 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Споживчий кредит - це кредит, що надається споживачеві на придбання продукції для особистих потреб, які безпосередньо не пов'язані з підприємницькою діяльністю або виконанням обов'язків найманого працівника. Отримання кредиту передбачає обов'язок позичальника повернути у встановлені кредитним договором строки основну суму боргу (суму, яка була отримана від банку), а також сплатити проценти за користування кредитом. Крім цього, умовами кредитного договору часто передбачається необхідність здійснення позичальником інших платежів, пов'язаних з отриманням, обслуговуванням та погашенням кредиту, як на користь банку (комісії за відкриття поточного/карткового рахунку, здійснення розрахунково-касового обслуговування, забезпечення обслуговування кредитної заборгованості, що, наприклад, пов'язано з бажанням позичальника отримувати виписки за кредитним/картковим рахунком, здійснення валютно-обмінних операцій, надання консультаційних, у тому числі юридичних, послуг тощо), так і на користь третіх осіб (страхові платежі, платежі за послуги нотаріусів, інших осіб, біржові збори тощо).

Із аналізу наведених вище правових норм слідує, що "додаткове благо" включає тільки основну суму боргу, а проценти та інші платежі відносяться до вигоди виключно кредитодавця - ПАТ "Дельта Банк".

Суд не погоджується з висновками відповідача, викладеними у акті № 364 з огляду на наступне.

Враховуючи те, що тіло кредиту у структурі загальної заборгованості по кредитному договору позивача складало 164068,47 грн. та, відповідно до досліджених судом банківських документів, сплачено заборгованість у розмірі 140000,00 грн., то залишок заборгованості за кредитом (його тіло) складає 24068,47 грн.

Згідно з Законом України "Про Державний бюджет України на 2014 рік" розмір мінімальної заробітної плати, встановленої на 01.01.2014 року становить 1218,00 грн. Десятикратний розмір мінімальної заробітної плати встановленої законом на 1 січня звітного податкового року становить 12180,00 грн.

Тому, суд розраховує суму податку на доходи фізичних осіб, яка підлягає сплаті платником податку ОСОБА_3 самостійно з доходу в сумі 24068,47 грн., отриманого у ІІ кварталі 2014 року у вигляді додаткового блага, а саме: боргу платника податку, анульованого (прощеного) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності становить 2021,04 грн.

(10 х 1218 х 15%) +((24068,47 - 12180) х 17 %) = 3848,04 грн.

12180 х 15% = 1827,00 грн. - сума податку 15 % з десятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої на 01.01.2014 року.

24068,47 - 12180,00 = 11888,47 грн. - сума, що перевищує десятикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01.01.2014 року.

11888,47 грн. х 17 % = 2021,04 грн. - сума податку 17% до суми перевищення десятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої на 01.01.2014 року.

Тобто, сума основного платежу з податку на доходи фізичних осіб складає 3848,04 грн. = 1827,00 (15 %) + 2021,04 (17 %).

Виходячи з викладеного, штрафні санкції за прострочення сплати податку на доходи фізичних осіб, який сплачується фізичними особами за результатами річного декларування складають 25 % від суми основного платежу, тобто 3848,04 грн. х 25 % = 962,01 грн.

Таким чином, суд вважає, що ОСОБА_3 має бути збільшено суму грошового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування на суму у розмірі 4810,05 грн., в тому числі за основним платежем 3848,04 грн. та за штрафними санкціями 962,01 грн.

Отже, висновки відповідача про збільшення майнового стану чи приросту активів позивача у тому розмірі, що визначений відповідачем у акті перевірки № 364, на підставі якого сформоване спірне ППР, є безпідставними.

Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 02.06.2015 року у справі №К/800/7119/15.

За таких обставин суд дійшов висновку про неправильне застосування відповідачем норм податкового законодавства, що призвело до необгрунтованих висновків, а тому скасовує податкове повідомлення-рішення від 22.09.2015 року № в частині збільшення ОСОБА_3 суми грошового зобов'язання з податку на прибуток на суму 13067,09 грн. (17877,14 грн.- 4810,05 грн.), в тому числі за основним платежем у сумі 10317,67 грн. (14165,71 грн.- 3848,04 грн.) та за штрафними санкціями на суму 2749,42 грн. (3711,43 грн.- 962,01 грн.).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідачем не надано належних доказів на підтвердження висновків, які викладені в акті перевірки № 364, тобто доказів правомірності оскаржуваного ППР, прийнятого за результатами цієї перевірки.

За таких обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, а тому частково задовольняє позов ОСОБА_3

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України судові витрати, понесені позивачем, частково відшкодовуються позивачу за рахунок бюджетних асигнувань Новокаховської ОДПІ Головного управління ДФС у Херсонській області пропорційно задоволеним вимогам.

Керуючись ст. ст. 94, 158, 161-163, 167 КАС України, суд, -

постановив:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 22.09.2015 року № Новокаховської ОДПІ Головного управління ДФС у Херсонській області в частині збільшення ОСОБА_3 суми грошового зобов'язання з податку на прибуток на суму 13067,09 грн., в тому числі за основним платежем у сумі 10317,67 грн. та за штрафними санкціями на суму 2749,42 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_3 (ідентифікаційний код НОМЕР_2) судовий збір у сумі 402 (чотириста дві) грн. 89 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Новокаховської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області () шляхом безспірного списання з рахунків органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України чи прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 10 серпня 2016 р.

Суддя Кисильова О.Й.

кат. 8.3.2