Справа № 804/3513/16
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2016-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 серпня 2016 р.Справа №804/3513/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіВерба І.О.
при секретарі судового засіданняЧмоні А.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт 2005» до Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії, -
- податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів;
- судами не враховано, що питання про можливість задоволення конкретних позовних вимог платника податків, спрямованих на відновлення його прав, має вирішуватися, виходячи із суті заявлених вимог та наявності спірних правовідносин, які виникли безпосередньо між позивачем та контролюючим органом, протиправні дії якого, на суб'єктивну думку позивача, порушили його право. При цьому, факт порушення права позивача та, як наслідок, наявність спірних правовідносин потребують доведення та встановлення в ході судового розгляду справи;
- судам попередніх інстанцій при розгляді даної справи необхідно дослідити відповідні обставини та встановити, чи впливають безпосередньо на права та обов'язки позивача оскаржувані дії податкового органу, чи порушені права позивача (за захистом яких він звернувся до суду) та чи порушені вони саме внесенням податковим органом до бази даних інформації на підставі акта № 424/22-01/33580506 від 11.07.2014 року «Про результати проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Еліт 2005» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по взаємовідносинах з ТОВ «Січ Трейдинг», ТОВ «ТД «Аларкон», ПП «Ватер-Шпаг», ТОВ «Ін Марко ЛТД» за період діяльності з 01.05.2011 року по 15.05.2014 року».
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач на підставі акту №424/22-01/33580506 від 11.07.2014 року «Про результати проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Еліт 2005» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по взаємовідносинах з ТОВ «Січ Трейдинг», ТОВ «ТД «Аларкон», ПП «Ватер-Шпаг», ТОВ «Ін Марко ЛТД» за період діяльності з 01.05.2011 року по 15.05.2014 року» без винесення податкового повідомлення - рішення та його узгодження у встановленому порядку здійснив корегування податкових зобов'язань та податкового кредиту з ПДВ позивача, що визначені останній у податкових деклараціях з ПДВ, в електронній базі даних «Автоматизована система співставлення Інформаційної системи Міністерства доходів і зборів України «Податковий блок».
Відповідач заперечив проти задоволення позовних вимог, зазначив, що ним проведено перевірку позивача, за наслідками якої складено акт №424/22-01/33580506 від 11.07.2014 року «Про результати проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Еліт 2005» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по взаємовідносинах з ТОВ «Січ Трейдинг», ТОВ «ТД «Аларкон», ПП «Ватер-Шпаг», ТОВ «Ін Марко ЛТД» за період діяльності з 01.05.2011 року по 15.05.2014 року»; податкове повідомлення - рішення на підставі вказаного акту не виносилося, однак відповідач здійснив на підставі акту перевірки коригування податкового кредиту та податкового зобов'язання з ПДВ в електронній базі даних «Автоматизована система співставлення Інформаційної системи Міністерства доходів і зборів України «Податковий блок». Внесення інформації до електронних баз даних саме по собі не зумовлює для платника податків будь-яких юридичних наслідків у формі виникнення або зміни прав та обов'язків, змін у структурі податкових зобов'язань та податкового кредиту. У письмових запереченнях на позовну заяву відповідач визнає факт здійснення коригування у Автоматизованій системі співставлення Інформаційної системи Міністерства доходів і зборів України «Податковий блок» сум податкового кредиту та податкових зобов'язань позивача, що визначені ним у податкових деклараціях за періоди лютий, травень-вересень, листопад та грудень 2013 року.
Ухвалу про прийняття справи до провадження та повістку про виклик до суду направлено позивачу за адресою, що вказана у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.
Повістки про виклик у судові засідання на 23.06.2016 року та на 02.08.2016 року отримані позивачем, однак позивач у судові засідання не з'явився.
Вирішуючи питання розгляду справи, суд виходить із того, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.
Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.
При цьому суд зазначає, що у відповідності до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі. Право на розгляд справи упродовж розумного строку є одним із ключових елементів права на справедливий суд, яке визначено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, Першого протоколу та протоколів №№2, 4, 7 та 11 до Конвенції».
Провадження у цій справі відкрито 10.10.2014 року.
За таких підстав, з метою реалізації доступу платника податків до правосуддя, суд вважає за можливе розглянути справу, оскільки судом вжито усіх заходів для повідомлення позивача належним чином про розгляд справи.
Розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню, виходячи із наступного.
Судом встановлено, що відповідачем проведено позапланову документальну невиїзну перевірку позивача, за наслідками якої складено акт № 424/22-01/33580506 від 11.07.2014 року «Про результати проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Еліт 2005» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства по взаємовідносинах з ТОВ «Січ Трейдинг», ТОВ «ТД «Аларкон», ПП «Ватер-Шпаг», ТОВ «Ін Марко ЛТД» за період діяльності з 01.05.2011 року по 15.05.2014 року».
У вказаному акті перевірки відповідач зробив, зокрема, висновок про завищення позивачем податкового кредиту з ПДВ за періоди: лютий, травень-вересень, листопад та грудень 2013 року, по взаємовідносинах з ТОВ «Січ Трейдинг», ТОВ «ТД «Аларкон», ПП «Ватер-Шпаг», ТОВ «Ін Марко ЛТД».
Податкового повідомлення - рішення відповідач не приймав за результатами акту № 424/22-01/33580506 від 11.07.2014 року.
Як випливає зі змісту статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, які породжують, змінюють або припиняють права та обов'язки у сфері публічно-правових відносин, вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, якщо позивач вважає, що цими рішеннями, діями чи бездіяльністю його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.
Таким чином, у контексті наведених приписів до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється, позаяк підставою для звернення особи до суду з позовом є її суб'єктивне уявлення, особисте переконання в порушенні прав чи свобод.
Однак обов'язковою умовою здійснення такого захисту судом є об'єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.
Дії з проведення перевірок та зі складення зазначених актів не відповідають критерію юридичної значимості, не створюють для платника жодних правових наслідків у вигляді виникнення, зміни або припинення його прав та не породжують для нього будь-яких обов'язків.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо компетенції контролюючих органів, повноважень і обов'язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, урегульовані Податковим кодексом України.
У пункті 61.1 статті 61 цього Кодексу визначено, що податковий контроль це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.2 статті 62 Податкового кодексу України).
Відповідно до статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів це комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Згідно з приписами підпункту 72.1.1 пункту 72.1 статті 72 Податкового кодексу України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла, зокрема: від платників податків та податкових агентів, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, інших звітних документах; що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов'язаних із визначенням об'єктів оподаткування (податкових зобов'язань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов'язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово-господарські операції платників податків.
Податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.
Відповідач не заперечив, що на підставі складеного акту внесено інформацію щодо непідтвердження сум податкового кредиту до автоматизованих систем «Результати співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України», проте такі результати не вплинули на облік платежів позивача та не змінили задекларовані показники фінансової звітності.
Висновки, викладені у зазначеному акті, є відображенням дій податкових інспекторів, не породжують правових наслідків для платника податків і, відповідно, такий акт не порушує прав останнього. Включення суб'єктом владних повноважень до бази даних інформації про таку перевірку не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.
Викладаючи вищевикладену правову позицію у розглянутій категорії справ, виходячи із системного тлумачення статей 71, 72, 74 Податкового кодексу України, колегія суддів Судової плати в адміністративних справах Верховного Суду України у справі №21-511а14 дійшла правового висновку, що для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла за результатами податкового контролю і не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.
Отже, оскільки судом не здійснено висновку щодо протиправності податкового контролю, виключення з бази даних інформації, внесеної на підставі цього акта, є необґрунтованим.
Обов'язковою ознакою дій суб'єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб'єктів відповідних правовідносин і мають обов'язковий характер. У цьому випадку безпосереднє викладення контролюючим органом суб'єктивного оціночного судження щодо наявності з боку товариства порушень податкового законодавства є правом податкового органу, внаслідок чого відсутні порушені права позивача, які підлягають захисту.
Права позивача можуть бути порушені відповідачем внаслідок прийняття за результатами перевірки податкових повідомлень-рішень, які можуть бути оскаржені в судовому порядку. Оскільки за результатами перевірки податкове повідомлення-рішення не виносилось, порушення прав позивача як платника податків не підтверджено.
Внесення контролюючим органом до електронної бази даних інформації є лише службовою діяльністю її працівників з виконання обов'язків зі збирання доказової інформації про наявність чи відсутність документального підтвердження господарських операцій. Оскільки права позивача оскаржуваними діями відповідача не порушуються, то позовні вимоги в цій частині є безпідставними.
Процес зіставлення даних податкової звітності з податку на додану вартість у розрізі контрагентів є формальним рівнем податкового контролю, на стадії якого податковий орган фактично порівнює задекларовані контрагентами кореспондуючі суми податкових зобов'язань та податкового кредиту з метою оперативного виявлення платників, що підлягають документальній перевірці.
Зазначений етап контрольно-перевірочної роботи не передбачає здійснення податковим органом оцінки дотримання платником вимог податкового законодавства та аналізу змісту та характеру правовідносин, що стали підставою для формування даних податкового обліку платника. Адже питання правильності відображення платником в обліку проведених господарських операцій досліджуються податковим органом при проведенні податкової перевірки платника з дослідженням фінансово-господарських документів, пов'язаних з нарахуванням і сплатою податку.
Суд не вбачає підстав для задоволення позовної вимоги про визнання протиправними дії відповідача щодо внесення коригувань до автоматизованої інформаційної системи, з огляду на те, що це є лише статистична інформація, яка без винесення податкового повідомлення-рішення, не призводить до порушення прав та інтересів платників податків. Вона слугує для відображення класу ризику відображених у податковому обліку операцій.
Таке відображення не призводить до змін задекларованих платником податків відомостей, що відображаються в інтегрованій картці платника податків, в якій ведеться облік платежів останнього.
У разі використання такої інформації при прийнятті контролюючим органом рішень або здійснення певних дій їх правомірність може бути перевірена в судовому порядку за ініціативою платника податку, або його контрагентів, якщо такі рішення та дія прийняти/здійсненні відносно останніх з урахуванням такої податкової інформації.
Проте, про наявність таких наслідків позивач не заявляє, відповідних підтверджень не надав.
Таким чином, наявність відповідної інформації в обумовленому програмному продукті органу податкової служби безпосередньо не створює, не змінює та не припиняє юридичних прав та обов'язків платника податків, тобто не породжує правових наслідків.
Судом встановлено, відповідачем підтверджено, що на підставі акту перевірки змін до зворотного боку облікової картки платника податків не внесено, рівно як і до системи автоматизованого обліку ПДВ, доступ до якої у будь-який та безперешкодно має платник податків.
Такі дії, по суті, є лише збиранням податкової інформації податковим органом, що фіксується в акті перевірки, який виступає носієм такої інформації.
Отже, позивачем не доведено суду, які саме його права та охоронювані законом інтереси порушені внаслідок вчинення відповідачем оскаржуваних дій, оскільки ані внесення відомостей в інформаційна бази, ані складення акту перевірки позивача як платника податків без винесеного та узгодженого податкового повідомлення-рішення не можуть бути підставами для відповідних донарахувань.
Доводи позивача про ймовірні негативні наслідки, як підстава задоволення позову, не є обґрунтованими, оскільки судовому захисту належать лише порушені права.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.
Керуючись статтями 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт 2005» до Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити певні дії - відмовити повністю.
Постанова суду набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови складений 8 серпня 2016 року.

Суддя І.О. Верба