Справа № 807/987/16
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2016-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 серпня 2016 рокум. Ужгород№ 807/987/16

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Рейті С.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, про визнання протиправним дій, бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, яким просила суд:

- визнати протиправними дії бездіяльність Ужгородського міського відділу;

- зобов'язати Ужгородський міський відділ ДВС відновити відновити виконавчі провадження, які було відкрито від 22.10.2001 року і від 31.01.2002 року за виконавчими листами № 2-271/01 виданими ОСОБА_1 Ужгородським міським судом від 08.10.2001 року і від 24.01.2002 року для їх об'єднання у зведене виконавче провадження.

- зобов'язати Ужгородський міський відділ ДВС (начальник відділу Хваста С.В.) за наслідками розгляду скарги ОСОБА_1 у виконавчому провадженні прийняти відповідну постанову.

Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору в адміністративній справі, яке мотивоване тим, що ОСОБА_1 знаходиться в скрутному матеріальному стані, враховуючи що за весь період часу від 02.06.2013 року до жовтня 2015 року остання, яка є одинокою жінкою, було умисно залишено без засобів існування, в тому числі, через відмову у працевлаштуванні усіма роботодавцями в м. Ужгороді, до яких позивача було направлено Ужгородським міським центром зайнятості, де перебувала на обліку від 08.05.2012 року по 16.08.2015 року після умисного незаконного вивільнення з роботи від 07.05.2012 року по п.1 ст. 40 КЗпП України із органу державної влади, яким після поновлення на роботі від 01.06.2011 року із 29.08.2000 року за весь цей час вимушеного прогулу, навіть, не нараховане, а тому ним не виплачено середньомісячну заробітну плату і по цей час, та за період від 05.11.1998 року по 07.05.2012 року ОСОБА_1 не видано трудову книжку шляхом не оформлення вкладишу до неї починаючи від 05.11.1998 року.

В той же час, позивач зазначає, що у зв'язку з повною відсутністю коштів, є одинокою, отримує харчові продукти в борг до певної дати, фізично не може подати одночасно із цим позовом документальні докази, проте, які може бути подано до суду в попередньому судовому засіданні та після 04.08.2016 року.

Згідно положень ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 106 цього Кодексу.

Подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 106 КАС України, оскільки, не сплачена судовим збором для звернення із зазначеним позовом до суду, що суперечить ч. 3 ст. 106 КАС України.

У відповідності до частини першої статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Суд звертає увагу, що у даній статті Кодексу адміністративного судочинства України, зазначено про урахування майнового стану позивача, що повинно в свою чергу підтверджуватись у сукупності з іншими належними та допустимими доказами, в тому числі із урахуванням інформації про отримані доходи.

Таким чином, особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують перешкоди для доступу до правосуддя, має подати до суду відповідне клопотання і документи, які свідчили би про поганий майновий стан (податкова декларація про доходи, довідка про заробітну плату, пенсію, стипендію тощо) та повне звільнення від оплати усіх судових витрат може застосовуватися судом до тих осіб, рівень статків яких не дозволяє взагалі робити будь-які судові витрати, інакше вони неспроможні будуть забезпечити свої найнеобхідніші життєві потреби (житло, харчування тощо).

З наведеної норми ст. 88 КАС України (щодо звільнення від сплати судового збору з врахуванням майнового стану) вбачається, що положення наведеної статті підлягає застосуванню виключно до фізичних осіб, рівень статків яких обмежений, для усунення для таких осіб перешкод фінансового характеру для доступу до правосуддя. Стаття 88 КАС України не містить інших (ніж незадовільний майновий стан особи) підстав для звільнення від сплати судових витрат.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене у позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Згідно Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23 січня 2015 року № 2 доведено до відома суддів результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір". У роз'ясненні зазначено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

З урахуванням вищезазначеного, сплата судового збору є обов'язком позивача, а тому зловживання правом на звільнення, відстрочку чи розстрочку від його сплати є неприпустимим.

Доказів незадовільного майнового стану ОСОБА_1, що спричиняє неможливість сплати судового збору - суду не надано, наведені ж позивачкою доводи та обґрунтування у позовній заяві та клопотанні про звільнення від сплати судового збору, не підтверджують неможливість сплати нею судового збору, в зв'язку з чим клопотання про звільнення від сплати судового збору - є необґрунтованим, суперечить вимогам діючого законодавства та обставинам справи та в задоволенні такого слід відмовити.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року.

Так, ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється, в тому числі, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання фізичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та відповідно до ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік", мінімальна заробітна плата у місячному розмірі з січня 2016 року складає 1378 грн.

Згідно постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08 липня 2011 року N 3674-VI "Про судовий збір", з позовних заяв, що містять кілька вимог немайнового характеру, судовий збір справляється з кожної вимоги окремо.

При зверненні із зазначеним позовом до суду позивачем заявлено три позовні вимоги немайнового характеру.

Для сплати судового збору для звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлено наступні платіжні реквізити: отримувач коштів: УК у м. Ужгороді, 22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38015610, банк отримувача: ГУ ДКСУ у Закарпатській області; код банку отримувача (МФО) 812016; рахунок отримувача: 4002; код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;_______________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (заповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків-фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назви установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду де розглядається справа).

В той же час, відповідно до пункту 4 частини 1 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно з частиною четвертою статті 105 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти, з настанням яких суб'єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачем заявлено вимогу про визнання протиправними дії бездіяльність Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, однак дана позовна вимоги є нечіткою та не зрозумілою, оскільки позивачем не зазначено, якими саме діями суб'єктом владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси, а також не вказано в чому полягає бездіяльність відповідача - Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, в чому ці дії чи бездіяльність виразилися, які норми закону порушують і яким чином вони порушують права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача, з посиланням на норми права.

Відповідно до ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

За наведених обставин, згідно ч.1 ст.108 КАС України, позовну заяву слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення вказаних недоліків (шляхом надання суду доказів сплати судового збору відповідно до кількості заявлених позовних вимог, а саме: 1653,60 грн., уточнення позовної вимоги про визнання протиправними дій бездіяльності Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області (конкретизації обставин в чому ці дії чи бездіяльність виразилися, які норми закону порушують і яким чином вони порушують права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача, з посиланням на норми права)).

Керуючись ст.ст. 88, 106, 108, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, про визнання протиправним дій, бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії - залишити без руху.

3. Надати позивачеві строк до 19 серпня 2016 для усунення вищезазначених недоліків позовної заяви.

4. Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України, та може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд в порядку та строки, встановлені ст. 186 КАС України. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали (копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції).

Суддя С.І. Рейті