Справа № 592/5554/16-а
Суддя: Зеленський В.В.
Дата ухвалення: 2016-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2016 р.Справа № 592/5554/16-а
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Зеленського В.В.

Суддів: П'янової Я.В. , Чалого І.С.

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Громадської організації "Сумське слобідське об'єднання" на ухвалу Ковпаківського районного суду м. Суми від 23.06.2016р. по справі №592/5554/16-а

за позовом Громадської організації "Сумське слобідське об'єднання"

до Виконавчого комітету Сумської міської ради

про визнання незаконним та скасування рішення виконавчого комітету Сумської міської ради від 25.12.2007 року №636 "Про тимчасові обмеження щодо виконання робіт по копанню ям для поховань на кладовищах міста",

ВСТАНОВИЛА:

09.06.2016 року, Громадська організація «Сумське слобідське об'єднання» звернулася до Ковпаківського районного суду м. Суми з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Сумської міської ради, в якому просила суд визнати незаконними та скасувати рішення Виконавчого комітету Сумської міської ради від 25.12.2007 року №636 «Про тимчасові обмеження щодо виконання робіт по копанню ям для поховань на кладовищах міста».

Ухвалою Ковпаківського районного суду м. Суми від 23.06.2016 року позовну заяву залишено без розгляду.

Громадська організація «Сумське слобідське об'єднання», не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати ухвалу Ковпаківського районного суду м. Суми від 23.06.2016 року по справі №592/5554/16-а, а адміністративний позов повернути до місцевого суду на стадію відкриття провадження у справі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на невірне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Колегія суддів відповідно ст. 197 КАС України вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами.

У відповідності до ч. 1 ст. 195 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Приймаючи рішення про залишення позовної заяви без розгляду, суд першої інстанції виходив з приписів КАС України.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Слід зазначити, що вказана норма закону означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Тобто, чинне законодавство обмежує строк звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Таким чином, дотримання строку звернення з позовом є однією з умов для реалізації права на подання позову у публічно-правових відносинах.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Наслідки пропуску строку звернення до адміністративного суду визначені у ст. 100 цього Кодексу, за приписами частини 1 якої адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Частиною 2 статті 100 КАС України встановлено, що позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання , так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Аналіз змісту наведених норм права свідчить про те, що залишення позову без розгляду, у зв'язку з пропуском строку звернення до суду, може мати місце тільки при встановленні обставин щодо початку перебігу строку звернення до суду, зокрема, обставин, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів; та з'ясування причин пропуску цього строку.

Судом першої інстанції встановлено, що згідно сайту Сумської міської ради, виконавчого комітету Сумської міської ради публікація оскаржуваного рішення виконавчого комітету Сумської міської ради від 25.12.2007 року №636 «Про тимчасові обмеження щодо виконання робіт по копанню ям для поховань на кладовищах міста» була здійснена 19.02.2008 року.

З матеріалів справи вбачається, що Громадська організація «Сумське слобідське об'єднання», яка вважає незаконним та таким, що підлягає скасуванню оскаржуване рішення відповідача, діє з 2014 року, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Серії АВ №918171, Статутом зазначеної організації (нова редакція) та Протоколом №1/1 Загальних зборів члені організації (а.с. 7- 12).

Отже, колегія суддів зазначає, що доводи представника позивача про те, що він ознайомився з оскаржуваним рішенням відповідача лише в березні 2016 року, а також те, що він не зобов'язаний знати про всі рішення, які ухвалюються відповідачем, є необґрунтованими та не є підставою для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, оскільки Громадська організація «Сумське слобідське об'єднання» діє з 2014 року і її представники повинні були дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів рішенням Виконавчого комітету Сумської міської ради від 25.12.2007 року №636 «Про тимчасові обмеження щодо виконання робіт по копанню ям для поховань на кладовищах міста» ще в 2014 році.

Оскільки, позивачем по справі не надано належних доказів поважності пропуску строку звернення до суду з вищевказаним позовом, а колегією суддів апеляційного суду не знайдено підстав для поновлення такого строку, вимоги апеляційної скарги є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Таким чином, висновок суду першої інстанції про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду, є правомірним.

Відповідно до ст. 159 КАС України судове рішення повинно бути законним та обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що ухвала Ковпаківського районного суду м. Суми від 23.06.2016 року по справі №592/5554/16-а відповідає вимогам ст. 159 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта - Громадської організації «Сумське слобідське об'єднання».

Відповідно до ст. 200 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, п.1 ч.1 ст. 199, ст.200, п.1 ч.1 ст.205, ст.ст.206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Громадської організації "Сумське слобідське об'єднання" залишити без задоволення.

Ухвалу Ковпаківського районного суду м. Суми від 23.06.2016р. по справі №592/5554/16-а залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі, та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили.

Головуючий суддя Зеленський В.В.
Судді Пянова Я.В. Чалий І.С.