Справа № 810/2128/16
Суддя: Грибан І.О.
Дата ухвалення: 2016-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/2128/16 Головуючий у 1-й інстанції: Лиска І.Г. Суддя-доповідач: Грибан І.О.
У Х В А Л А

Іменем України

04 серпня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючий-суддя Грибан І.О.

судді Бабенко К.А., Беспалов О.О.

розглянув в порядку письмового провадження в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 02 липня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Київській області, Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов'язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в Київський окружний адміністративний суд з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області від 02.01.2016 року; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 17.02.2016 №77 о/с в частині звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2; поновити ОСОБА_2 на посаді інспектора Рокитнянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02 липня 2016 року позовну заяву залишено без розгляду з підстав пропуску строку звернення з даним позовом до суду.

Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції. Свої вимоги обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Враховуючи те, що справу можливо вирішити на підставі наявних у ній доказів, а також те, що відсутні клопотання сторін про розгляд справи за їх участю, колегія суддів ухвалила про апеляційний розгляд справи в порядку письмового провадження відповідно до ч. 1 ст. 197 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та заперечень на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 204 КАС України підставою для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Залишаючи позовну заяву без розгляду суд першої інстанції посилався на ч. 3 ст. 99 КАС України та зазначав, що позивачем не доведено поважності причин за яких такий строк було пропущено.

Надаючи оцінку встановленим обставинам та фактом колегія суддів звертає увагу на наступне.

Відповідно до ст. 99 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.3 ст.99 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У відповідності до ст. 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Поважними за змістом ч. 1 ст. 102 КАС України визнаються обставини, які є об'єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення стороною у справі процесуальних дій.

Так, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить визнати протиправними та скасувати рішення Атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в Київській області від 02.01.2016 та наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 17.02.2016 №77 о/с в частині звільнення.

Позивач просив визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано належні докази щодо наявності поважної причини для поновлення пропущеного місячного строку для звернення до суду із відповідним позовом.

Разом з тим, суд першої інстанції вважаючи, що позивач не надав належних доказів, та вказуючи якими доказами могло б бути підтверджено наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду із позовом, таких доказів у позивача не витребував.

Зазначене свідчить, що питання щодо поважності причин пропуску строку судом першої інстанції фактично не з'ясовувалося.

Крім того, пунктом 13 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду адміністративних справ» від 06.03.2008р. № 2 міститься роз'яснення про те, що при розгляді спорів з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби застосовуються строки звернення до суду, встановлені спеціальними законами. У разі коли ці закони зазначені питання не врегульовують, то з врахуванням необхідності субсидіарного застосування законів про працю суди повинні виходити із строків звернення до суду, визначених ч. 1 ст. 233 Кодексу законів про працю України.

Відповідно до ч. 1 ст. 233 Кодексу законів про працю України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Обов'язки роботодавця під час звільнення працівника також врегульовані ст. 47 Кодексу законів про працю України, відповідно до якої передбачено, що власник або уповноважений ним орган зобов'язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку. У разі звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу він зобов'язаний також у день звільнення видати йому копію наказу про звільнення з роботи.

З матеріалів справи не вбачається та судом першої інстанції не з'ясовувалося питання дати отримання позивачем копії оскаржуваного наказу про звільнення, в той час як саме з цим днем має бути пов'язано певну подію - день коли особа дізналася ( тобто отримала відомості з офіційного джерела) про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до статті 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; 5) подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження у справі.

За відсутності підстав для повернення чи залишення позовної заяви без руху, суд перевіряє, чи є підстави для залишення її без розгляду.

Втім, судом першої інстанції, без дотримання визначеної ст.107 КАС України послідовності дій, одразу розглядалося питання щодо наявності підстави для залишення позовної заяви без розгляду без з'ясування визначених п.1-4 ч.1 вказаної статті питань.

Таким чином, суд першої інстанції, не дослідивши всі обставини справи, передчасно дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду та ухвалив судове рішення з порушенням норм процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги позивача спростовують висновки, покладені в основу рішення суду першої інстанції, прийнятого з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню. Справу належить направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. 160, 195, 197, 198, 204, 206, 254 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 02 липня 2016 року про залишення позовної заяви без розгляду - скасувати як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до того ж суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя І.О.Грибан

Суддя К.А.Бабенко

Суддя О.О.Беспалов

Головуючий суддя Грибан І.О.

Судді: Бабенко К.А

Беспалов О.О.