Справа № 804/1313/14
Суддя: Борисенко Павло Олександрович
Дата ухвалення: 2016-03-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
24 березня 2016 р. Справа № 804/1313/14
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Борисенко П.О., розглянувши заяву Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про роз'яснення судового рішення по справі №804/1313/14 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги, -
12 лютого 2014 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом винесено постанову, якою позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги - задоволено.
25 лютого 2016 року Державна податкова інспекція у Бабушкінському районі м. Дніпропетровська Дніпропетровської області Державної податкової служби звернулася до суду із заявою про роз`яснення судового рішення, а саме: розяснити, чи підлягає скасуванню нарахування позивачу єдиного внеску на загальнообов'язкове соціальне страхування у сумі, на яку було сформовано оскаржувану у даній справі вимогу про сплату боргу (недоїмки) по єдиному внеску на загальнообовязкове соціальне страхування.
В обґрунтування заяви зазначено, що позивачем оскаржувалась лише правомірність винесення вимоги. Правомірність здійснення саме нарахування позивачу ЄСВ, за яким сформовані оскаржувані вимоги, ним не оскаржувалась. При цьому, в описовій частині рішення зазначено про те, що дія норми ч. 4 сі .4 Закону № 2464 щодо звільнення від сплати ЄСВ розповсюджується і на позивача. З огляду на висновки суду, викладені в описовій частині постанови, вбачається, що позивач звільняється від сплати ЄСВ і може бути платником виключно за умови добровільної участі у системі загальнообовязкового державного соціального страхування. Однак прямий висновок про визнання неправомірним нарахування позивачу ЄСВ та необхідність скасування такого нарахування судова постанова не містить. Враховуючи наведене, відповідачу є незрозумілим, як виконувати зазначену постанову: чи вважати неправомірними лише оскаржувані вимоги про сплачу боргу (недоїмки) та продовжувати вживати заходи щодо погашення існуючої заборгованості, чи вважати протиправним та скасовувати в обліковій картці платника саме нарахування з ЄСВ.
26.02.2016 р. ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду заяву Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про розяснення судового рішення було призначено до розгляду у судовому засіданні.
Сторони, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду заяви, явку своїх представників у судове засідання не забезпечили. Заявник надіслав до суду клопотання про розгляд справи за відсутності його представника.
Відповідно до приписів ч.3 ст. 170 КАС України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про розгляд заяви, не перешкоджає розгляду заяви про роз'яснення рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, об'єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.
Згідно із ст. 170 КАС України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.
Отже, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.
Метою роз'яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.
Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.
Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.
Згідно з п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» за правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою, тому заява про роз'яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз'яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. А переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки.
Роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Механізм, визначений статтею 170 Кодексу адміністративного судочинства України, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не зрозуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.
В поданій заявником до суду заяві викладена вимога про роз'яснення порядку виконання судового рішення. При цьому, нормами Кодексу адміністративного судочинства України передбачено можливість роз'яснення рішення, в разі якщо судове рішення є незрозумілим, відстрочення чи розстрочення виконання, зміни чи встановлення способу і пор виконання судового рішення за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо). Отже, роз'яснення порядку виконання судового рішення положеннями Кодексу адміністративного судочинства України не передбачена.
Суд зазначає, що постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.02.2014 року по адміністративній справі № 804/1313/14 є зрозумілою, містить обгрунтування прийнятого рішення, а резолютивна частина викладена чітко та не допускає неоднозначного трактування.
Крім того, судом апеляційної інстанції рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.02.2014 року в адміністративній справі 804/1313/14 переглянуто та залишено без змін.
Таким чином, заявником не доведено наявності обставин, що обгрунтовують незрозумілість рішення суду, а отже суд приходить до висновку, що судове рішення є зрозумілим та потребує роз'яснення.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що заява Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про розяснення рішення суду є необгрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 165, 170 Кодексу адміністративного судочинства України, -
У задоволенні заяви Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про роз'яснення судового рішення в адміністративній справі №804/1313/14 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги відмовити.
Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) Ухвала не набрала законної сили 24.03.2016р. Суддя З оригіналом згідно Суддя ОСОБА_2 ОСОБА_2 ОСОБА_2