Справа № 386/444/16-а
Суддя: Гут Ю. О.
Дата ухвалення: 2016-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 386/444/16-а
Провадження № 2-а/386/7/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2016 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Гут Ю. О.

секретаря судового засідання - Ю.Ю. Фенюшиної

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Голованівськ справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до голови Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області ОСОБА_4 про визнання дії суб»єкта владних повноважень протиправними та зобов»язати суб»єкт владних повноважень вчинити дії

в с т а н о в и в :

Представник позивача звернувся до суду з адміністративним позовом і в обґрунтування своїх вимог зазначив , що позивач є користувачем земельної ділянки по АДРЕСА_1 . Між позивачем та користувачем сусідньої ділянки існує спір відносно межи двох земельних ділянок . Позивач звернувся до голови сільської ради с. Грузьке з переліком питань, які необхідні з»ясувати для вирішення спірного питання .

21.12.2015 року позивач звернувся до відповідача з заявою , в якій просив пояснити питання відносно наявності чи відсутності права власності на сусідню земельну ділянку , пояснити різницю адресів сусідньої земельної ділянки та правові підстави розмежування двох земельних ділянок зі значним урізанням ділянки позивача.

18 лютого 2016 року на адресу позивача надійшло роз»яснення відповідача , але не відповідь на заяву , при цьому , роз»яснення на адресу відповідача надійшло через 1,5 місяці .

Дане пояснення необхідне для вирішення спірного питання відносно розмежування земельних ділянок позивача та його сусідки . Позивач розцінює дії відповідача , як перешкоду для здійснення позивачем своїх прав , законних інтересів .

Просить визнати дії сільського голови Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області ОСОБА_4 протиправними . Зобов»язати сільську голову Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області ОСОБА_6 надати відповідь на заяву позивача від 21.12.2015 року в повному обсязі з наданням відповідних документів та стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати .

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав зазначених в позові , просить позов задовольнити .

В судове засідання відповідача двічі 01.07. та 02.08.2016 року не з»явився , рекомендовані листи отримала під підпис 09.06 та 07.07.2016 року відповідно. Про причини неявки в судове засідання на 01.07.2016 року суд не повідомила . 02.08.2016 року в 11год 09 хв електронним листом надіслала клопотання про відкладення розгляду справи , оскільки голова Грузької ради перебуває у черговій відпустці , разом з тим , підтвердження про перебування відповідача у відпустці суду не надала , тому суд визнає неявку відповідача на судовий розгляд справи 01.07. та 02.08.2016 року неповажними .

Відповідно до ст .40 КАС України особи, які беруть участь у справі, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

Приписами ч.4 ст 128 КАС України встановлено , що у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Суд , заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню по наступним підставам.

В судовому засіданні встановлено, що 21.12.2015 року ОСОБА_1 звернувся до Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області з запитом на інформацію на підставі і в порядку, встановленому Законом України «Про доступ до публічної інформації».

Згідно пункту першого частини першої статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України місцевим загальним судам, як адміністративним судам підсудні адміністративні справи, у яких однією стороною є орган чи посадова особа місцевого самоврядування або посадова чи службова особа органу місцевого самоврядування.

Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовуються Конституцією України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року (з урахуванням відповідних змін; далі - Закон України №280), та Законом України «Про доступ до публічної інформації».

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно до ч. 1 ст. 11 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.

Відповідно до ст. 38 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: делеговані повноваження: забезпечення вимог законодавства щодо розгляду звернень громадян, здійснення контролю за станом цієї роботи на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності .

Відповідно до пункту першого, частини першої статті 3 Закону України «Про доступ до публічної інформації» встановленого право на доступ до публічної інформації гарантується обов'язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом.

Пунктом шостим частини першої статті 3 Закону України «Про доступ до публічної інформації» право на доступ до публічної інформації гарантується юридичною відповідальністю за порушення законодавства про доступ до публічної інформації.

Частиною першою статті 19 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено поняття запиту на інформацію, згідно цієї норми закону запитом на інформацію є прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його віданні.

Частиною другою цієї статті визначено, що запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту.

Органи місцевого самоврядування, відповідно до пункту першого частини першої статті 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визнаються розпорядниками інформації.

Статтею 14 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено обов'язки розпорядників інформації, а саме:

-оприлюднювати інформацію, передбачену цим та іншими законами;

систематично вести облік документів, що знаходяться в їхньому володінні;

-вести облік запитів на інформацію;

-визначати спеціальні місця для роботи запитувачів з документами чи їх копіями, а також надавати право запитувачам робити виписки з них, фотографувати, копіювати, сканувати їх, записувати на будь-які носії інформації тощо;

-мати спеціальні структурні підрозділи або призначати відповідальних осіб для забезпечення доступу запитувачів до інформації та оприлюднення інформації;

-надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об'єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.

Частиною першою статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено інформацію, яку зобов'язані оприлюднювати розпорядники інформації:

1)інформацію про організаційну структуру, місію, функції, повноваження, основні завдання, напрями діяльності та фінансові ресурси (структуру та обсяг бюджетних коштів, порядок та механізм їх витрачання тощо);

2)нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньо-організаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності;

3)перелік та умови отримання послуг, що надаються цими органами, форми і зразки документів, правила їх заповнення;

4)порядок складання, подання запиту на інформацію, оскарження рішень розпорядників інформації, дій чи бездіяльності;

5)інформацію про систему обліку, види інформації, яку зберігає розпорядник;

51)перелік наборів даних, що оприлюднюються у формі відкритих даних;

6)інформацію про механізми чи процедури, за допомогою яких громадськість може представляти свої інтереси або в інший спосіб впливати на реалізацію повноважень розпорядника інформації;

7)плани проведення та порядок денний своїх відкритих засідань;

8)розташування місць, де надаються необхідні запитувачам форми і бланки установи;

9)загальні правила роботи установи, правила внутрішнього трудового розпорядку;

10)звіти, в тому числі щодо задоволення запитів на інформацію;

11)інформацію про діяльність суб'єктів владних повноважень, а саме про:

їхні місцезнаходження, поштову адресу, номери засобів зв'язку, адреси офіційного веб-сайту та електронної-пошти;

-прізвище, ім'я та по батькові, службові номери засобів зв'язку, адреси електронної пошти керівника органу та його заступників, а також керівників структурних та регіональних підрозділів, основні функції структурних та регіональних підрозділів, крім випадків, коли ці відомості належать до інформації з обмеженим доступом;

-розклад роботи та графік прийому громадян;

-вакансії, порядок та умови проходження конкурсу на заміщення вакантних посад;

-перелік та умови надання послуг, форми і зразки документів, необхідних для надання послуг, правила їх оформлення;

-перелік і службові номери засобів зв'язку підприємств, установ та організацій, що належать до сфери їх управління, та їх керівників, крім підприємств, установ та організацій, створених з метою конспірації, оперативно-розшукової або контррозвідувальної діяльності;

-порядок складання, подання запиту на інформацію, оскарження рішень суб'єктів владних повноважень, їх дій чи бездіяльності;

-систему обліку, види інформації, якою володіє суб'єкт владних повноважень;

12)іншу інформацію про діяльність суб'єктів владних повноважень, порядок обов'язкового оприлюднення якої встановлений законом.

Згідно ч.1 ст.23 Закону України «Про доступ до публічної інформації» рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

Частиною другою цієї статті передбачено, що запитувач має право оскаржити:

1)відмову в задоволенні запиту на інформацію;

2)відстрочку задоволення запиту на інформацію;

3)ненадання відповіді на запит на інформацію;

4)надання недостовірної або неповної інформації;

5)несвоєчасне надання інформації;

6)невиконання розпорядниками обов'язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону;

7)інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.

Частиною першою статті 24 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено порушення за які передбачено відповідальність згідно чинного законодавства, а саме:

1)ненадання відповіді на запит;

2)ненадання інформації на запит;

3)безпідставна відмова у задоволенні запиту на інформацію;

4)неоприлюднення інформації відповідно до статті 15 цього Закону;

5)надання або оприлюднення недостовірної, неточної або неповної інформації;

6)несвоєчасне надання інформації;

7)необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом;

8)нездійснення реєстрації документів;

9)навмисне приховування або знищення інформації чи документів.

Відповідно до ч.5 ст.6 Закону України «Про доступ до публічної інформації», не може бути обмежено доступ до інформації про розпорядження бюджетними коштами, володіння, користування чи розпорядження державним, комунальним майном, у тому числі до копій відповідних документів, умови отримання цих коштів чи майна, прізвища, імена, по батькові фізичних осіб та найменування юридичних осіб, які отримали ці кошти або майно.

Відповідно до статті 20 Закону України «Про доступ до публічної інформації»:

- розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п'яти робочих днів з дня отримання запиту.

- у разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п'яти робочих днів з дня отримання запиту.

Крім того, згідно зі статтею 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов'язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

21 грудня 2015 року за номером 257 Грузькою сільською радою Голованівського району Кіровоградської області зареєстровано запит на отримання публічної інформації, тож строк для надання відповіді на цей запит, зважаючи на відсутність повідомлення запитувача інформації про продовження строку, сплинув 30 грудня 2015 року.

У зв'язку з чим, 30 грудня 2015 року ОСОБА_1 був змушений звернутися до Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області ради з проханням надати відповідь на вказаний запит на отримання публічної інформації, або повідомити про причини порушення строку.

Лише 18 лютого 2016 року позивач отримав лист-роз»яснення №85 від 18 лютого 2016 року від голови Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області ОСОБА_5 в якому роз»яснила питання щодо земельної ділянки ОСОБА_3 , але на запитання , які поставлені в запиті ОСОБА_1 конкретної відповіді не надала , а саме:

«1. На підставі яких рішень або документів гр. ОСОБА_3 було передана у власність земельна ділянка саме у розмірі 0,5843 га по АДРЕСА_2?

2. Земельна ділянка, якою я користуюся, межувала завжди з земельною ділянкою гр.. ОСОБА_3,яка мала адресу - АДРЕСА_3. На якій правової підставі була Змінена адреса земельної ділянки, яка межувала з земельною ділянкою, якою користуюсь я? Коли, рішенням якого органу була ліквідована адреса-АДРЕСА_3?

З.Відповідно до технічної документації, яку Вами було погоджено, гр.. ОСОБА_3 була передана у власність за рахунок земель житлової та іншої забудови і сільськогосподарського призначення на території села Грузьке земельна ділянка 0,3343 га. На якій правової підставі, тобто згідно рішення якого органу та коли землі сільськогосподарського призначення були передані у власність гр.. ОСОБА_3?

4. У 2011 році Вами неодноразово надавалась відповідь на мої заяви, що розмежування земельних ділянок, якими користуємось я та гр.. ОСОБА_3, не проводилось. Крім того, землевпорядниками Грузької сільської ради неодноразово складалися схеми, відповідно до яких спірні земельні ділянки розмежовувалися рівною лінією, без викривлення. У 2013 році Вами погоджується технічна документація, яка містить план розмежування земельних ділянок, інформацію про розмежування та акт про здачу на збереження межових знаків, при цьому дане розмежування має вигляд викривленої лінії. На якій правовій підставі Вами було погоджено розмежування саме у такому вигляді, з урахуванням того, що я Вас повідомляв про незаконність викривлення межи земельних ділянок гр..ОСОБА_3?»

Таким чином у листі-роз»ясенні №85 від 18.02.2016 року наданим головою Грузької сільської ради ОСОБА_5 , не містилося відповідей на вище згадані питання .

Відповідно до ч.1 ст.69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно ч.2 ст.69 КАС України, докази суду надають особи, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.1 ст.71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно ч.1 ст.70 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Згідно з частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. Частина 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Виходячи з вищевикладеного суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.5, 8-11, 69, 70, 71, 86, 158 ч.1, 159, 160 ч.ч.1-3, 161, 163 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до голови Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області ОСОБА_4 про визнання дії суб»єкта владних повноважень протиправними та зобов»язати суб»єкт владних повноважень вчинити дії задовольнити .

Визнати голови Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області ОСОБА_5 щодо ненадання відповіді протиправними .

Зобов»язати голову Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області ОСОБА_6 надати відповідь ОСОБА_1 на його заяву від 21.12.2015 року в повному обсязі з наданням відповідних документів .

Стягнути з голови Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області ОСОБА_5, , КОАТУУ: НОМЕР_1, адреса: АДРЕСА_4 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, мешканця АДРЕСА_1 судові витрати в розмірі 1102 ( одна тисяча сто дві ) грн 40 коп .

Постанова може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Голованівський районний суд Кіровоградської області протягом 10 (десяти) днів з дня її проголошення, а в разі проголошення в судовому засіданні вступної та резолютивної частини постанови в такий же строк з дня складання повної постанови .

Якщо суб»єкта владних повноважень у випадку та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України , було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді , то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення десятиденного строку з моменту отримання суб»єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду .

Повна постанова складена 08.08.2016 року .

Суддя: Гут Ю. О.