Справа № 826/11806/16
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2016-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

05 серпня 2016 року м. Київ № 826/11806/16

Cуддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом ОСОБА_1,

до відповідача-1 атестаційної комісії Головного Управління Національної поліції в м. Києві,

відповідача-2 Головного управління Національної поліції України у м. Києві,

про визнання незаконним та скасування висновку, наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середній заробіток за час вимушеного прогулу, зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до атестаційної комісії Головного Управління Національної поліції в м. Києві, Головного управління Національної поліції України у м. Києві про визнання незаконним та скасування висновку, наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середній заробіток за час вимушеного прогулу, зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 05.08.2016 позовну заяву ОСОБА_1 в частині позовних вимог, а саме:

- "визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України у м. Києві від 28.01.2016 № 72 о/с в частині звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1, оперуповноваженого Святошинського управління поліції п. 5 (через службову невідповідність) ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію",

- "поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору боротьби зі злочинами пов'язаними з торгівлею людьми Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві з 28.01.2016 із наданням відповідної посади",

- "стягнути з відповідача Головного управління Національної поліції у м. Києві на користь позивача ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з розрахунку 230 гривень робочий день", повернуто позивачу.

Частиною 1 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частиною 2 статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження у справі.

У відповідності до частини 1, 2 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з вимогами щодо про визнання незаконним та скасування висновку атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в м. Києві від 29.12.2015.

Як вбачається з матеріалів, доданих до позовної заяви 13.01.2016 позивачем подана скарга на висновок атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в м. Києві від 29.12.2015, в якій останній просив скасувати прийнятий щодо нього висновок.

Позивач до Окружного адміністративного суду міста Києва за захистом порушених прав та інтересів звернувся 01.08.2016, в той час як на момент подання скарги на висновок атестаційної комісії Головного управління Національної поліції в м. Києві від 29.12.2015, останній вже був обізнаний про прийняття згаданого вище висновку.

ОСОБА_1 у позовній заяві просив поновити строк звернення до суду за захистом порушених прав та інтересів, але будь-яких доказів обґрунтувань поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного у матеріалах справи не міститься.

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об'єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов'язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Також слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов'язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Київського апеляційного адміністративного суду від 29.05.2014 у справі № 826/236/14.

Відповідно до положень статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Враховуючи у сукупності вищезазначене, суд прийшов до висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду без поважних причин.

Відповідно до частини другої статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Згідно з пунктом 9 частини першої статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Враховуючи вищезазначені обставини, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з пропущенням позивачем строку звернення до адміністративного суду.

Керуючись положеннями статтей 99, 100, 155, 160, 165, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної у порядку, встановленому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п'яти днів за правилами, встановленими ст.ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя Я.І. Добрянська