Справа № 815/2125/16
Суддя: Єфіменко К. С.
Дата ухвалення: 2016-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

815/2125/16

Справа № 815/2125/16

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2016 року м.Одеса

В С Т А Н О В И В:

В судовому засіданні 19.07.2016 року представником позивача були підтримані позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на те, що позивач не порушував існуючий порядок зберігання та реалізації підакцизних товарів, використання РРО та оприбуткування готівкових коштів в місці проведення реалізації товарів, робіт (послуг). Представник відповідача – ДПІ у Приморському районі м.Одеси ГУ ДФС в Одеській області заперечив проти задоволення позовних вимог, пославшись на те, що під час проведення фактичної перевірки встановлено порушення порядку застосування РРО під час проведення розрахункових операцій та оприбуткування готівкових коштів в касі підприємства.

Заслухавши пояснення представників позивача, відповідача та дослідивши наявні в справі письмові докази суд встановив наступні факти та обставини:

Відповідач на підставі ст.1 Закону України «Про державну податкову службу» є місцевим підрозділом центрального органу державної виконавчої влади та згідно ст.7,10,11 цього ж Закону здійснює повноваження щодо встановлення порушень податкового та іншого законодавства, нарахування та стягнення заборгованості з податків та зборів, штрафних санкцій, а тому позовні вимоги щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності з цього приводу, на підставі положень ст.55 Конституції України, ч.1, п.1 ч.2 ст.17, ст.104 КАС України підвідомчі адміністративним судам та повинні розглядатись у порядку адміністративного судочинства.

23.03.2016 року на підставі наказу ГУ ДФС в Одеській області від 21.03.2016 року №382 «Про проведення фактичної перевірки», згідно направлень на проведення перевірки від 21.03.2016 року №181,182 з метою дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності документа, що підтверджує реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців відповідно до закону, ліцензій, патентів, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами), проведено фактичну перевірки господарської одиниці - крамниці, що розташована за адресою м. Одеса, вул. Пантелеймонівська, 25, що належить суб’єкту господарювання ТОВ «БРЕВІС - ОД» код ЄДРПОУ 39166590] юридична адреса м. Одеса, вул. Княжеська 6.32, офіс 420.

Оцінюючи оскаржений акт суб`єкту владних повноважень та дії посадових осіб, суд виходячи з приписів ч.3 ст.2 КАС України, погоджується з правомірністю застосуванням посадовими особами податкових органів положень законодавства з наступних підстав.

Положенням про ведення касових операцій у національній валюті, в України (далі - Положення №637), затвердженим постановою Правління; раціонального банку України (далі - НБУ) від 15.12.2004 року №637 визначено порядок ведення касових операцій у національній валюті України підприємствами (підприємцями).

Пунктом 1.2 глави 1 Положення №637 встановлено, що оприбуткування готівки - проведення підприємствами і підприємцями обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі, книзі обліку доходів і витрат, книзі обліку розрахункових операцій.

Відповідно до п.2.6 Положення №637 уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися. У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням реєстратора розрахункових операцій (далі - РРО) або використанням розрахункових книжок (далі - РК) оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних PK).

Згідно із п.7.5 Порядку реєстрації та ведення книг обліку розрахункових операцій і розрахункових книжок, затвердженого наказом ДПА України від 01.12.2000 року №614 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.02.2001 року за №106/5297, використання книги обліку розрахункових операцій, зареєстрованої на РРО, передбачає щоденне виконання записів про рух готівки та суми розрахунків, при цьому дані за сумами, отриманими від покупців (клієнтів), та дані за сумами, виданими покупцям (клієнтам), записуються окремо.

Позивач в своєму позові зазначає, що у в’язку з поломкою реєстратора розрахункових операцій, 01.02.2015 року посадові особи ТОВ «БРЕВІС - ОД» не змогли здійснити запис до книги КОРО та не змогли здійснити друк Z-Звіту.

З цього приводу, суд погоджується з позицією представника відповідача про те, що відповідно до п. 9 глави 4 розділу II Порядку реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 28.08.2013 року №417 (далі - Порядок КОРО), у розділі 3 книги ОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються розрахункові квитанції, використані під час відключення електроенергії або в період ремонту РРО. Графи 1-5 заповнюються до початку використання розрахункової книжки, графи 6-8 - до початку реєстрації розрахункових операцій за допомогою РРО після відновлення постачання електроенергії чи встановлення РРО після ремонту.

Якщо початок та закінчення одного циклу використання розрахункової книжки при відключенні електроенергії чи на період ремонту РРО припадають на різні робочі дні, то за кожний робочий день у розділі 3 книги ОРО на РРО здійснюються окремі записи, при цьому графи 1-2 заповнюються тільки в перший, а графа 8 - тільки в останній день одного циклу використання розрахункової книжки (п. ТО глави 4 розділу II Порядку КОРО).

Крім того, на підставі даних розрахункових квитанцій щоденно здійснюються записи в розділі 2; до запису за перший день слід включити дані про відповідні суми (графи 3 - 8) за контрольною стрічкою з початку робочого дня до моменту виходу з ладу РРО або відключення електроенергії. У записі за даними фіскального звітного чека, роздрукованого після відновлення роботи на РРО, необхідно зазначити, за які попередні дати підсумовані дані в цьому фіскальному чеку.

Згідно із п.9 розділу III Порядку реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги), затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 28.08.2013 № 417, якщо на період виходу з ладу РРО або в разі відключення електроенергії розрахункові операції проводяться з використанням книги ОРО та розрахункової книжки, то після встановлення відремонтованого (резервного) РРО або відновлення постачання електроенергії необхідно провести через РРО суми розрахунків за час роботи з використанням розрахункової книжки, а також відповідно до контрольної стрічки (у випадку обнулення оперативної пам'яті) - за час роботи, що передував виходу РРО з ладу або відключенню електроенергії, окремо за кожною ставкою податку на додану вартість, після чого слід виконати Z-звіт. За потреби виконується операція "службове внесення" на суму готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків.

Також, слід зазначити,, що оформлення суми готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків у разі виходу з ладу РРО здійснюється відповідно до п. 7 глави 2 розділу III Порядку реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 28.08.2013 року №417, сума готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків до початку робочого дня, вноситься суб'єктом господарювання протягом робочого дня або перебуває на місці проведення розрахунків на момент виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій (далі - РРО) чи відключення електроенергії, записується в корінець розрахункової квитанції з поміткою «Службове внесення". Сума готівки, що вилучається суб'єктом господарювання протягом-робочого дня з місця проведення розрахунків, записується у корінець розрахункової квитанції з поміткою "Службова видача".

Отже, у розрахунковій книжці записом "Службове внесення" фіксується сума готівки, яка була на місці проведення розрахункових операцій на час виходу з ладу РРО. Таким чином, після відновлення постачання електроенергії, переходячи на роботу з РРО, суми, зафіксовані у розрахунковій книжці за період відключення електроенергії, проводяться через РРО з використанням операції "Службове внесення", а в розрахунковій книжці на цю суму необхідно зробити запис "Службова видача". Після використання всіх розрахункових квитанцій; на реєстраційній сторінці розрахункової книжки необхідно зазначити дату її закінчення та загальну суму розрахунків за всіма розрахунковими квитанціями у книжці.

Наведеними вище письмовими доказами підтверджується факт не оприбуткування посадовими особами позивача 01.02.2015 року виручки від реалізації товарів належним, встановленим законодавством способом, у разі виходу з ладу РРО, який обов’язково повинен використовуватись в місці проведення реалізації товарів, а тому суд вважає вказане порушення в діях позивача встановленим.

Окрім того, суд погоджується з позицією представника відповідача про те, що вказані спірні правовідносини не розповсюджуються строки притягнення до адміністративно-господарської відповідальності, встановлені ст.250 ГК України з огляду на наступне.

Так, статтею 4 Господарського кодексу України передбачено, що адміністративні та інші відносини управління за участі суб'єктів господарювання, в яких орган державної влади або місцевого самоврядування не є суб'єктом, наділеним господарською компетенцією, і безпосередньо не здійснює організаційно-господарських повноважень щодо суб’єкта господарювання, не є предметом регулювання цього Кодексу.

У відповідності до статті 250 Господарського кодексу України адміністративно-господарські санкції можна застосовувати до суб'єкта господарювання протягом шести місяців з дня виявлення порушення, але не пізніше ніж через один рік з дня порушення цим суб'єктом установлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності, крім випадків, передбачених законом.

Дія цієї статті не поширюється на штрафні санкції, розмір і порядок стягнення яких визначені Податковим кодексом України, Законом України «Про банки і банківську діяльність» та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на органи доходів і зборів.

Відповідно до пп. 54.3-3 п. 54,3 ст. 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або і зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов'язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, контролюючий орган.

Наведені представником позивача судові рішення Верховного Суду України з цих питань винесені на підставі попередньої редакції ст.250 ГК України, яка втратила законної сили, в зв’язку із чим, вони не можуть бути застосовані судом до спірних правовідносин.

За таких обставин, прийняття органом ДФС України оскаржуваного податкового повідомлення-рішення є правомірним і суд повинен винести рішення про відмову у задоволенні позовних вимог щодо скасування такого акту суб`єкту владних повноважень на підставі положень ч.1 ст.162 КАС України.

Судові витрати розподілити за правилами, встановленими ст.94 КАС України.

Керуючись ст.ст.94,158-163 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня виготовлення та підписання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складений та підписаний суддею 25.07.2016 року.

Суддя Єфіменко К.С.

25 липня 2016 року.