Справа № 815/3083/16
Суддя: Стефанов С. О.
Дата ухвалення: 2016-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/3083/16
УХВАЛА

26 липня 2016 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Стефанова С.О., суддів: Свиди Л.І., Корой С.М., за участю секретаря судового засідання Гунько О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України, Центральної атестаційної комісії № 7 Національної поліції України про визнання протиправним рішення, визнання незаконним та скасування (висновку),-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України, Центральної атестаційної комісії № 7 Національної поліції України, в якому позивач просить: визнати протиправним рішення Національної поліції України щодо включення позивача до списку поліцейських, які підлягають атестуванню, що складений на виконання підпункту 1 пункту 2 наказу Національної поліції України «Про проведення атестування поліцейських апарату Національної поліції України» № 116 від 26.11.2015 року; визнати незаконним та скасувати рішення (висновок) оформлене протоколом засідання Центральної атестаційної комісії № 7 Національної поліції України, яке було прийнято стосовно позивача, а саме: « 4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

12 липня 2016 року від представника відповідача - Національної поліції України через канцелярію суду надійшло письмове клопотання (вхід. № 18197/16) про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду, обґрунтоване тим, що позивачем пропущено місячний строк звернення до суду, встановлений ст. 99 КАС України з даними позовними вимогами.

У судовому засіданні представник відповідача підтримав вищезазначене клопотання про залишення позову без розгляду з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду з даними вимогами.

Представник позивача відносно задоволення вищезазначеного клопотання заперечував.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши доводи, викладені в клопотанні про залишення позову без розгляду, суд визнає їх обґрунтованими та вважає за необхідне задовольнити клопотання представника відповідача з огляду на наступне.

Згідно ст.99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 99 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Дотримання строків звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обовязкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов'язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обовязків.

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Днем, коли особа дізналась про порушення свого права, - є день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (рішення від 22.10.1996р., 27.02.1980р.).

При цьому, слід зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльності), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є обєктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та повязані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З адміністративного позову та доданих документів вбачається, що позивач оскаржує рішення Національної поліції України щодо включення позивача до списку поліцейських, які підлягають атестуванню, що складений на виконання підпункту 1 пункту 2 наказу Національної поліції України «Про проведення атестування поліцейських апарату Національної поліції України» № 116 від 26.11.2015 року та рішення (висновок) оформлене протоколом засідання Центральної атестаційної комісії № 7 Національної поліції України, яке було прийнято стосовно позивача, а саме: « 4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність» від 29.02.2016 року.

Позивач зазначив, що 23.11.2015 року НПУ виданий наказ №102 «Про організацію заходів з тестування особового складу НПУ». Він пройшов тестування, в подальшому був запрошений на співбесіду з ЦАК №7 29.02.2016 року, яка прийняла протиправне рішення (висновок) відносно нього.

Таким чином, позивач в позові не заперечує, що його спірні правовідносини виникли у звязку з проходженням ним публічної служби у поліції.

Отже, для звернення до суду із цими вимогами за захистом свого права та інтересу у сфері проходження, звільнення з публічної служби позивачу відповідно до ч. 3 ст. 99 КАС України встановлено місячний строк.

Як зазначає сам позивач у позові з даним висновком атестаційної комісії він був ознайомлений 04.03.2016 року про що свідчить його підпис в атестаційному листі.

Так, як вбачається з атестаційного листа позивача, з висновком Центральної атестаційної комісії № 7 Національної поліції України, яке було прийняте стосовно нього « 4-займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби і поліції через службову невідповідність», яке оформлене протоколом засідання комісії від 29.02.2016 року він ознайомлений 04.03.2016 року, про що поставив свій підпис в атестаційному листі. Проте із даним адміністративним позовом позивач звернувся до суду 23.06.2016 року, тобто із суттєвим порушенням встановленого КАС України місячного строку для звернення до суду з даними вимогами.

Виходячи із зясованих судом обставин та наведеного законодавства вбачається, що позивач звернувся до суду із суттєвим порушенням встановленого КАС України місячного строку для звернення до адміністративного суду з даними позовними вимогами.

Позивач достовірно знав 04.03.2016 року про прийняте рішення ЦАК, оформлене протоколом від 29.02.2016 року, але до суду звернувся 23.06.2016 року, тобто з пропущеним місячним строком звернення до суду.

У судовому засіданні представник позивача не зміг обґрунтувати поважність причини пропуску строку звернення до суду та визнав факт пропуску строку звернення до суду з даними вимогами.

При цьому, суд зазначає, що поважність причин для поновлення строку звернення до адміністративного суду суд оцінює у кожному конкретному випадку з метою визначення правових наслідків. Так, поважними причинами можуть бути визнані: захворювання, що перешкоджає звернутись до суду, відрядження, несвоєчасне отримання оскаржуваного рішення тощо.

З урахуванням вищенаведеного, дослідивши адміністративний позов та матеріали, що додані до нього, суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суть строку на звернення до суду полягає в обмеженні часу, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними; після його завершення відносини стають стабільними. Тривалість і правила обчислення строку звернення до суду визначаються за тими правилами, які були чинними на момент початку перебігу відповідного строку. Строк звернення до суду розпочинається і закінчується з урахуванням тієї тривалості, яка передбачалася на момент початку перебігу відповідного строку.

При цьому тривалість строку звернення до суду не змінюється залежно від того, коли було реалізоване право на позов. Відповідно тривалість строку звернення до адміністративного суду не залежить від того, коли було фактично предявлено позов.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Слід зауважити, що встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій.

Статтею 100 КАС України передбачено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, встановлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

На підставі вищевикладеного, судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом з пропуском місячного строку для звернення до адміністративного суду. При цьому позивач не обґрунтував поважність причин пропуску строку звернення до суду, а судом на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не встановлено підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

За таких обставин, позовна заява ОСОБА_1 до Національної поліції України, Центральної атестаційної комісії № 7 Національної поліції України про визнання протиправним рішення, визнання незаконним та скасування (висновку), - підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 99,100, 155 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Національної поліції України, Центральної атестаційної комісії № 7 Національної поліції України про визнання протиправним рішення, визнання незаконним та скасування (висновку) - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції у порядку, встановленому ч.3 ст.186 КАС України.

Повний текст ухвали складений та підписаний колегією суддів 27 липня 2016 року.

Головуючий суддя С.О. Стефанов

Судді Л.І. Свида

ОСОБА_2