Справа № 800/387/16
Суддя: Кобилянський М.Г.
Дата ухвалення: 2016-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

21 липня 2016 року м. Київ П/800/387/16

Суддя Вищого адміністративного суду України Кобилянський М.Г., вирішуючи питання про прийняття позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої ради юстиції, Голови Вищої ради юстиції Бенедисюка Ігоря Михайловича про визнання порушеними прав та зобов'язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним позовом.

За правилами частини четвертої статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) Вищому адміністративному суду України як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

Враховуючи наведену норму процесуального закону, до Вищого адміністративного суду України не можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність Голови Вищої ради юстиції.

Відповідно до пункту 6 частини третьої статті 108 КАС позовна заява повертається позивачеві, якщо справа не підсудна цьому адміністративному суду.

Тому позовна заява ОСОБА_1 в частині позовних вимог до Голови Вищої ради юстиції Бенедисюка І.М. про визнання порушеними прав та зобов'язання вчинити певні дії підлягає поверненню позивачу.

Що стосується позовних вимог до Вищої ради юстиції, то особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів визначені у статті 171-1 КАС.

Частиною п'ятою статті 171-1 КАС встановлено, що Вищий адміністративний суд України за наслідками розгляду справи може:

1) визнати акт Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів незаконним повністю або в окремій його частині;

2) визнати дії чи бездіяльність Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів протиправними, зобов'язати Верховну Раду України, Президента України, Вищу раду юстиції, Вищу кваліфікаційну комісію суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію прокурорів вчинити певні дії;

3) застосувати інші наслідки протиправності таких рішень, дій чи бездіяльності, визначені статтею 162 цього Кодексу.

Визначений перелік повноважень Вищого адміністративного суду України як суду першої інстанції є вичерпним.

Вимогам позовної заяви про зобов'язання вчинити певні дії має передувати вимога про визнання протиправними дій чи бездіяльності відповідача з відповідним правовим обґрунтуванням. При цьому, позовні вимоги про визнання протиправними дій чи бездіяльності відповідача мають бути пов'язані з вимогами про зобов'язання вчинити його певні дії.

Позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вищевказаним положенням законодавства.

Виходячи з положень, передбачених частинами першими статті 2, статті 17 КАС, викладених у пункті 4 Рішення Конституційного Суду України від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_4 щодо офіційного тлумачення положень, зокрема частини третьої статті 17 КАС, КАС регламентує порядок розгляду не всіх публічно-правових спорів, а лише тих, які виникають у результаті здійснення суб'єктом владних повноважень управлінських функцій. Адже відносини, що виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань.

Завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

За формою і змістом адміністративний позов має відповідати вимогам статей 105 та 106 КАС. Зокрема, позов може містити вимоги про: 1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; 2) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; 3) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; 4) стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; 5) виконання зупиненої чи невчиненої дії; 6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; 7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; та містити інші вимоги на захист прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин (частини третя, четверта статті 105 КАС).

Крім того, відповідно до пункту 4 частини першої статті 106 КАС у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

У позовній заяві ОСОБА_1 не зазначає в чому полягає порушення його особистих прав, свобод та інтересів з боку Вищої ради юстиції в межах її повноважень та відповідно відсутнє правове обґрунтування позовних вимог у цій частині. Також в ній відсутній зміст позовних вимог, а саме: прохання позивача до Вищої ради юстиції в межах її повноважень, визначених Конституцією та законами України і бажаний для позивача спосіб захисту судом прав, свобод чи інтересів, які він вважає порушеними.

Таким чином, позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 106, 171-1 КАС.

За правилами частини першої статті 108 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 106, 108, 171-1 Кодексу адміністративного судочинства України,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 в частині позовних вимог до Голови Вищої ради юстиції Бенедисюка Ігоря Михайловича про визнання порушеними прав та зобов'язання вчинити певні дії повернути позивачу.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої ради юстиції про визнання порушеними прав та зобов'язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк до 10 серпня 2016 року для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

Попередити ОСОБА_1, що в разі не усунення недоліків позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Г. Кобилянський