Справа № 826/16447/15
Суддя: Бужак Н.П.
Дата ухвалення: 2016-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

29 липня 2016 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Бужак Н.П., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 21 вересня 2015 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Кабінету Міністрів України, третя особа: Громадська спілка "Асоціація газового ринку України" про визнання незаконною та скасування постанови, -

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3, ОСОБА_4 звернулись в суд з позовом до Кабінету Міністрів України про визнання незаконною та скасування Постанови Кабінету Міністрів України "Про внесення змін до норм споживання природного газу населенням у разі відсутності газових лічильників" від 29 квітня 2015 року № 237.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 21 вересня 2015 року позов задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду, 19 липня 2016 року ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції та винести нову, якою відмовити у задовольнні позову в повному обсязі.

Частиною 2 ст. 189 КАС України передбачено, що отримавши апеляційну скаргу, суддя-доповідач протягом трьох днів перевіряє її відповідність вимогам статті 187 цього Кодексу і за відсутності перешкод постановляє ухвалу про відкриття апеляційного провадження.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 187 КАС України з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня проголошення постанови.

Згідно ч. 4 ст. 189 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вбачається із матеріалів справи, апелянтом пропущений строк на апеляційне оскарження постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 21 вересня 2015 року.

Разом з тим, апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження.

У апеляційній скарзі ОСОБА_2 не зазначає підстав пропуску строку, тому що вважає, даний строк не пропущеним, оскільки вона лише 21.04.2016 року досягла повноліття, що дало їй право звертатися до суду та повну цивільну дієздатність, а тому десятиденний строк на подання апеляційної скарги не пропущено та має відраховуватись з дати настання нею повноліття.

Проте, суддя такі доводи поважними не визнає та відхиляє з наступних підстав.

Відповідно до відповідно до ч. 2 ст. 48 КАС України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Згідно з ч. 4 ст. 56 КАС України права, свободи та інтереси малолітніх та неповнолітніх осіб, які не досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, опікуни, піклувальники чи інші особи, визначені законом.

Частиною 9 ст. 56 КАС України передбачено, що у разі відсутності представника у сторони чи третьої особи, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, а також у разі, якщо законний представник цих осіб не має права вести справу в суді з підстав, встановлених законом, суд зупиняє провадження в справі та ініціює перед органами опіки і піклування чи іншими органами, визначеними законом, питання про призначення чи заміну законного представника.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що відсутність у особи адміністративної процесуальної дієздатності не позбавляє її права мати адміністративну процесуальну правоздатність та захищати свої права, свободи й інтереси через законних представників - батьків, усиновлювачів, опікунів, піклувальників чи інших осіб, визначених законом. Відсутність законного представника, в силу положень ч. 9 ст. 56 КАС, також не є підставою для відмови неповнолітній особі у доступі до правосуддя.

Таким чином, оскільки апелянтом не наведено поважних причин пропущення строку звернення до суду з апеляційною скаргою, згідно абзацу 2 частини четвертої статті 189 Кодексу, наявні підстави для залишення апеляційної скарги без руху.

Крім того, згідно з ч. 6 ст. 187 КАС України до апеляційної скарги додається, документ про сплату судового збору, проте апелянтом до апеляційної скарги не додано належним чином оформлений документ про сплату судового збору.

Разом з тим, у своїй апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить суд звільнити її від сплати судового збору у зв'язку з тим, що на даний час вона навчається та не працює, а тому не має доходу, проте, жодних доказів, які б надали можливість звільнити її від сплати судового збору до суду не надано.

Відповідно до частини 1 статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З даної норми вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Вивчивши доводи клопотання про звільнення від сплати судового збору, підстав для його задоволення не вбачається, оскільки апелянтом не надано жодних документальних доказів, що підтверджували б скрутний майновий стан позивачки.

Враховуючи, що звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду, а також те, що у клопотанні відсутні докази неможливості сплати судового збору, визначенні ст. 88 КАС України, суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Таким чином, апелянт відповідно до вимог ч. 6 ст. 187 КАС України повинен додати до апеляційної скарги документ про сплату судового збору або надати до суду документи, що дають підстави для звільнення її від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду адміністративного позову немайнового характеру розмір судового збору становить 0,06 розміру мінімальної заробітної плати (відповідно до Закону України "Про судовий збір" чинного на момент подачі позовної заяви).

Пунктом 3.2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" в редакції, що діє з 01 вересня 2015 року встановлено, що за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Розмір мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2015 року становив 1 218 грн.

Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги відповідно становить 80,39 грн. (1 218*0,06= 73,08; 73,08*110%/100%=80,39).

Оскільки ОСОБА_2 не було сплачено судовий збір, то апелянт має сплатити судовий збір у сумі 80,39 грн.

Судовий збір необхідно сплатити на рахунок Київського апеляційного адміністративного суду () за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - УДКСУ у Печерському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача - ГУДКCУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, рахунок отримувача 1007, код класифікації доходів бюджету 22030001.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, то згідно ст.ст. 108, 189 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту необхідно надати строк для усунення зазначених недоліків.

Відповідно до ч. 4 ст. 189 КАС України, апелянт має право надати до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, де зазначити поважність причин пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження (ч. 4 ст. 189 КАС України) .

Згідно ч. 1 ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 88, 108, 186, 187, 189 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_2 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 21 вересня 2015 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_2 строк для усунення недоліків в термін протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, повернення апеляційної скарги можуть буди оскаржені в касаційному порядку особою, яка подала апеляційну скаргу, в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Суддя: Бужак Н.П.