Справа № 466/3655/16-а
Суддя: Глинська Д. Б.
Дата ухвалення: 2016-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 466/3655/16-а
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2016 року Шевченківський районний суд м. Львова в складі:

головуючої судді: Глинська Д.Б.

при секретарі: Чичерській М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Пенсійного фонду України у Шевченківському районі м. Львова про визнання дій неправомірними та зобов'язання до вчинення дій, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Управління Пенсійного фонду України в Шевченківському районі м. Львова, в якому просить визнати дії відповідача щодо не включення до середньомісячного заробітку матеріальної допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги на вирішення соціально-побутових питань, індексації заробітної плати під час обчислення розміру пенсії неправомірними; зобов'язати відповідача провести перерахунок та виплату пенсії, починаючи з 24 квітня 2014 року, обчисленої відповідно до ст.37 Закону України «Про державну службу» у розмірі 90 % заробітної плати, з урахуванням матеріальної допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги на вирішення соціально - побутових питань та індексації заробітної плати та виплатити заборгованість, що утворилась від різниця в розмірах нарахованої і фактично виплаченої пенсії.

В обґрунтування своїх позовних вимог покликається на те, що вона одержує пенсію за віком, яка призначена відповідно до ЗУ «Про державну службу». Пенсія призначена з 09.11.2009 року. При цьому відповідачем не було враховано сум матеріальної допомоги на вирішення соціально-побутових питань, матеріальної допомоги на оздоровлення, індексації заробітної плати. Львівський апеляційний господарський суд видав їй довідку про складові заробітної плати за останні 24 місяці роботи перед зверненням за пенсією, в яку були включені «інші виплати», які не були враховані при обчисленні пенсії. Довідавшись, що пенсія обчислена без урахування вищевказаних сум, в порядку досудового врегулювання спору, 01.03.2016 року вона звернулась до УПФУ в Шевченківському районі м. Львова про перерахунок пенсії державного службовця з врахуванням сум матеріальної допомоги на вирішення соціально-побутових питань, матеріальної допомоги на оздоровлення, індексації заробітної плати. 11.03.2016 року вона отримала відповідь, в якій їй відмовлено у такому перерахунку пенсії, у зв'язку з тим, що матеріальна допомога на вирішення соціально-побутових питань, матеріальна допомога на оздоровлення, індексація заробітної плати не є складовими заробітної плати державного службовця. Відтак вона вимушена звернутися до суду.

В судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Представниця відповідача в судовому засіданні позов не визнала, підтримала подане письмове заперечення, у якому відповідач позов не визнав і зазначив, що такі виплати як матеріальна допомога на оздоровлення, матеріальна допомога для вирішення соціально-побутових питань, індексація заробітної плати не передбачені ст. 33 ЗУ «Про державну службу» як складові частини заробітної плати державного службовця. Просила відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Заслухавши пояснення сторін, з'ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Частиною 2 статті 37 Закону України «Про державну службу» на одержання пенсії державних службовців мають право особи, які досягли встановленого законодавством пенсійного віку, за наявності страхового стажу для чоловіків - не менше 25 років, для жінок - не менше 20 років, у тому числі стажу державної служби - не менше 10 років, та які на час досягнення пенсійного віку працювали на посадах державних службовців, а також особи, які мають не менше 20 років стажу роботи на посадах, віднесених до категорій посад державних службовців, - незалежно від місця роботи на час досягнення пенсійного віку.

Позивачці з 09 листопада 2009 року Управлінням Пенсійного фонду України в Шевченківському районі м. Львова призначено пенсію в розмірі 90 % заробітної плати згідно ст. 37 Закону України «Про державну службу».

01 березня 2016 року позивачка звернулася до УПФУ в Шевченківському районі м.Львова з письмовою заявою про здійснення перерахунку пенсії державного службовця згідно довідки від 17.02.2016р. про складові заробітної плати за останні 24 місяці перед виходом на пенсію. 11.03.2016 року вона отримала відповідь, в якій їй відмовлено у такому перерахунку пенсії.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 Закону України «Про державну службу» заробітна плата державних службовців складається з посадових окладів, премій, доплати за ранги, надбавки за вислугу років на державній службі та інших надбавок.

Згідно ч. 6 ст. 33 Закону України «Про державну службу», державним службовцям можуть установлюватися надбавки за високі досягнення у праці і виконання особливо важливої роботи, доплати за виконання обов'язків тимчасово відсутніх працівників та інші надбавки і доплати, а також надаватися матеріальна допомога для вирішення соціально-побутових питань.

Частиною 1 ст. 35 Закону України «Про державну службу» передбачено виплату державним службовцям допомоги на оздоровлення в розмірі посадового окладу при наданні щорічної відпустки.

У ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про оплату праці», встановлено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором власник або уповноважений орган виплачує працівникові за виконану роботу. Статтею 2 даного Закону визначено структуру заробітної плати, до якої входить - основна та додаткова заробітна плата, а також заохочувальні та компенсаційні виплати.

Положення цих статей дають підстави для висновку, що матеріальна допомога на оздоровлення та вирішення соціально - побутових питань, та індексація заробітної плати входять до системи оплати праці державного службовця.

Відповідно до частини першої статті 66 Закону України «Про пенсійне забезпечення» до заробітку для обчислення пенсії включаються всі види оплат праці (виплат, доходу), на які відповідно до Закону України «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування» нараховується збір на обов'язкове державне пенсійне страхування.

Стаття 41 Закону України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування» визначає виплати (доходи), що враховуються в заробітну плату (дохід) застрахованої особи для обчислення пенсії. За змістом наведених норм отримувані застрахованою особою суми виплат, з яких були фактично нараховані та сплачені страхові внески або збір на обов'язкове державне пенсійне страхування, враховуються в заробіток (дохід) застрахованої особи для обчислення пенсії, незалежно від того чи входять вони до структури заробітної плати.

Загальні засади діяльності, статус державних службовців, які працюють в державних органах та їх апараті, а також особливості правовідносин щодо призначення та перерахунку пенсій державним службовцям, встановлені Законом України «Про державну службу».

Статтею 37-1 Закону України «Про державну службу» передбачено, що у разі підвищення розміру заробітної плати працюючим державним службовцям, а також у зв'язку із набуттям особою права на пенсійне забезпечення державного службовця за цим Законом відповідно здійснюється перерахунок раніше призначених пенсій. Перерахунок пенсії здійснюється виходячи із сум заробітної плати, на які нараховуються страхові внески на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування працюючого державного службовця відповідної посади та рангу на момент виникнення права на перерахунок пенсії.

Відповідно до статті 33 Закону України «Про державну службу» заробітна плата державних службовців складається з посадових окладів, премій, доплати за ранги, надбавки за вислугу років на державній службі та інших надбавок. При цьому саме на Кабінет Міністрів України покладається регулювання питань оплати праці державних службовців, встановлення розмірів посадових окладів, надбавок, доплат, матеріальної допомоги.

Закон України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування» від 09 липня 2003 року №1058-ІУ не містить визначення заробітної плати, на підставі якої здійснюється розрахунок пенсії. Із змісту статті 40 вказаного Закону вбачається, що з заробітної плати (доходу), яка враховується при обчислення пенсії, повинні бути сплачені страхові внески.

Порядок обчислення заробітної плати для перерахунку пенсії державного службовця установлений постановами Кабінету Міністрів від 31 травня 2000 року № 865 та від 23 квітня 2003 року №581.

Закон України «Про оплату праці» та Закон України «Про державну службу» є загальними по відношенню до даних правовідносин, в той час як перевагу мають спеціальні норми Закону України «Про пенсійне забезпечення» та Закон України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування».

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, з наведеного вбачається, що усі інші виплати (матеріальна допомога на оздоровлення, матеріальна допомога на вирішення соціально-побутових питань, грошова винагорода, різниця до окладу та індексація), які проводилися позивачу, є частиною заробітної плати державного службовця і здійснювалися за рахунок та у межах фонду оплати праці. Вони враховуються при обчисленні середнього заробітку, що зберігається за державним службовцем відповідно до законодавства, на них нараховується збір на обов'язкове державне пенсійне страхування, а тому повинні враховуватись при обчисленні розміру пенсії державного службовця у розмірах, що виплачуються на день звільнення посадової особи з роботи, що дає право на відповідний вид пенсії, у даному випадку пенсію державного службовця.

Згідно ст. 37 Закону України «Про державну службу» пенсія державним службовцям призначається у відсотковому співвідношенні від суми їх заробітної плати, з якої було сплачено єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування.

Незважаючи на вказані норми закону, відповідачем при розрахунку пенсії позивачці не включено до складу заробітної плати суми виплат матеріальної допомоги на оздоровлення для вирішення соціально-побутових питань, а також індексації заробітної плати, на які нараховувалися страхові внески на загальнообов'язкове державне пенсійне страхування.

В своїй постанові від 20 лютого 2012 року Верховний Суд України, усуваючи неоднакове застосування норм матеріального права, вважає неправильними висновки суду про те, що оскільки матеріальна допомога, на яку нараховувався збір на обов'язкове державне пенсійне страхування, не включається до складу заробітної плати державного службовця, то вона не враховується при обчисленні розміру його пенсії.

Суми виплат, з яких були фактично нараховані та сплачені страхові внески або збір на обов'язкове державне пенсійне страхування, в тому числі матеріальні допомоги, індексація заробітної плати, інші виплати, включаються до складу заробітної плати державного службовця та враховуються при обчисленні розміру його пенсії.

Саме така правова позиція викладена Верховним Судом України, зокрема, у постановах від 14 та 28 травня 2013 року (справи №№ 21-125а13, 21-97а13).

Частиною 1 статті 244-2 КАС України визначено, що рішення Верховного Суду України, прийняте за результатами розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних відносинах, є обов`язковими для всіх судів України.

Отже, вимоги позивачки про визнання протиправною відмови відповідача у проведенні перерахунку пенсії з врахуванням сум матеріальної допомоги на вирішення соціально-побутових питань, матеріальної допомоги на оздоровлення, грошової винагороди, різниці до окладу, індексації заробітної плати, і зобов'язання відповідача провести такий перерахунок та виплату пенсії є підставними.

Однак, позивачка просить суд зобов'язати відповідача повести перерахунок та виплату їй пенсії з врахуванням сум матеріальної допомоги на вирішення соціально-побутових питань, матеріальної допомоги на оздоровлення та індексації заробітної плати починаючи з 09.11.20009р. - дати призначення пенсії. Проте, з позовом вона звернулася лише 13.04.2016р.

Відповідно до ч.2 ст. 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, позовні вимоги слід задовольнити частково, в межах шестимісячного строку звернення до суду, з 13.10.2015р.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підставний та підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 6, 8, 9, 11, 99, 71, 86, 158, 160, 162, 163, КАС України, -

постановив:

позов задовольнити частково.

Визнати дії Пенсійного фонду України в Шевченківському районі міста Львова щодо не включення до заробітку ОСОБА_1 матеріальної допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги на вирішення соціально - побутових питань, сум індексації заробітку для обчислення розміру пенсії неправомірним.

Зобов'язати управління Пенсійного фонду України в Шевченківському районі міста Львова перерахувати та виплатити розмір пенсії ОСОБА_1 з урахуванням матеріальної допомоги на оздоровлення, матеріальної допомоги на вирішення соціально - побутових питань, сум індексації заробітку у відповідності до діючого на час виходу на пенсію законодавства, що становить 90% від заробітку та інших надбавок відповідно до Закону України «Про державну службу» та ст. 66 Закону України «Про пенсійне забезпечення» починаючи з 13.10.2015 року.

Постанова може бути повністю або частково оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з моменту її проголошення через Шевченківський районний суд м. Львова.

Суддя Д. Б. Глинська