Справа № 310/10876/15-а
Суддя: Полянчук Б. І.
Дата ухвалення: 2016-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2016 рокум. Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області у складі судді Полянчука Б. І., при секретарі Панченко Л. І., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області ОСОБА_2 про скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась з позовом до головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області ОСОБА_2 про скасування постанови, зазначивши 16.11.2015 року вона отримала постанову по справі про адміністративне правопорушення, якою на неї накладено адміністративне стягнення за порушення ч. 1, 2 ст. 26 ЗУ «Про архітектурну діяльність». Постанова була винесена на підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.10.2015 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 10.11.2015 року, припису № 172 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.11.2015 року. Її було викликано на 16 листопада для розгляду адміністративного правопорушення. З актом перевірки, протоколом та приписом вона не погодилася, надала свої заперечення, але їх до уваги не взяли.

Постанову вважає протиправною, незаконною і такою, що підлягає скасуванню з наступних підстав.

У постанові вказано, що перевірка проводилась на підставі наказу ДАБІ України від 29.09.2015 року № 1070 «Про затвердження плану перевірок об'єктів будівництва на IV квартал 2015 року». У відповідності до даного наказу та додатку №2 до нього, термін проведення перевірки встановлювався з 14.10.2015 року по 25.10.2015 року.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», а саме п. 5, 6 даної постанови, Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Органи державного архітектурно-будівельного контролю проводять планові перевірки об'єктів містобудування не частіше ніж один раз на півроку. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на п'ять робочих днів.

З наказу на проведення перевірки не вбачається, чи затверджений цей план перевірки керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки відсутній підпис керівника. Сам додаток до даного наказу також ніким не завірений.

Вона не була присутня під час проведення перевірки, оскільки про її проведення не повідомлялась. Сам акт перевірки отримала лише 10.11.2015 року, разом з протоколом про адміністративне правопорушення від 10.11.2015 року, хоча в акті стоїть дата 23.10.2015 року. Перевірка фактично проходила в приміщені інспекції без виїзду на місце, а також без присутності замовника проекту (представника), що суперечить проведенню перевірки.

Протокол про адміністративне правопорушення був складений лише 10.11.2015 року, тобто після закінчення строку на проведення перевірки.

16.11.2015 року було винесено постанову про притягнення її до адміністративної відповідальності. Постанова та матеріали перевірки були вручені їй не ОСОБА_2, як це вказано в постанові, а ОСОБА_3.

У відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», а саме в п. 20 даної постанови зазначено, що протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України. В даному випадку акт перевірки, протокол, постанову складала одна і та ж особа, а саме головний інспектор і матеріали перевірки керівникові не надавались.

У відповідності до п. 2, 23 постанови Кабінету Міністрів України від 02 жовтня 2013 р. N 735 «Про внесення змін до порядку накладення штрафів у сфері містобудівної діяльності», накладати штраф від імені інспекцій мають право керівник Держархбудінспекції та уповноважені ним його заступники, керівники територіальних органів Держархбудінспекції та їх заступники у межах своїх повноважень.

У оскаржуваній постанові відсутній підпис та печатка керівника територіального органу Держархбудінспекції або його заступника, не вказано суму штрафу.

До постанови було додано матеріали фото фіксації з яких видно, що дане фото зроблено не в осінню пору року коли повинна була проводитись перевірка, а влітку, оскільки на фото видно оголених осіб у пляжному вигляді. Отже взагалі не зрозуміло, чи була проведена перевірка на об'єкті, чи ні.

Розділ проекту реконструкції житлового будинку розроблений у відповідності до будівельних норм і правил, відповідає містобудівній документації, вихідним даним і не суперечить їм.

Так, в постанові вказано, що окремий проект конструктивного рішення, який зазначений на листі 1 робочого проекту «Реконструкція житлового будинку по АДРЕСА_1» не надано.

На листі АР-1 робочого проекту зазначено «виконаний розділ проекту «Архітектурні рішення». Розділ проекту КР дивись окремий проект.

Проектну документацію виконано згідно розділу IV стаття 17 Закону України «Про архітектурну діяльність». Громадяни, які одержали відповідний кваліфікаційний сертифікат, можуть виконувати окремі види робіт (послуг), пов'язані зі створенням об'єкта архітектури, без відповідної ліцензії, мають особисту печатку та несуть відповідальність за неналежне виконання робіт (послуг), право виконання яких визначено кваліфікаційним сертифікатом, та порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил, (кваліфікаційний сертифікат надається).

Вона у відповідності до завдання на проектування, що затверджено та підписано замовником розробляла лише розділи робочого проекту «ГП» (генеральний план) та «АР» (архітектурні рішення). Розділ проекту «КР» (конструктивні рішення) до її обов'язків не входив. Даний розділ замовник міг замовити у іншого архітектора, і вона не була зобов'язана його робити.

На листі 1 РП вона допустила помилку, оскільки замість договору оренди помилково вказала свідоцтво про право власності.

Згідно розділу V абзац перший статті 22 Закону України «Про архітектурну діяльність», архітектор під час проектування і будівництва об'єктів архітектури має право без попереднього дозволу розробляти проектні пропозиції щодо забудови будь-якої земельної ділянки для визначення можливості і умов здійснення на ній будівництва об'єкта архітектури.

Нею допущена описка і має місце розбіжності на окремих листах РП в назві об'єкту, а саме лист № 1. Замість назви «Реконструкція житлового будинку котеджного типу по АДРЕСА_2 слід читати «Реконструкція житлового будинку по АДРЕСА_1».

Загальна площа об'єкту за розрахунками РП становить 1185 кв. м., що суперечить вихідним даним, а саме містобудівним умовам та обмеженням, у яких загальна площа становить 1090,9 кв. м., що не суперечить діючому законодавству, оскільки за розділом V Абзац п'ятий статті 22 Закону України «Про архітектурну діяльність» за погодженням із замовником можливо вносити в межах містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки зміни до затвердженого проекту. Розділ АР робочого проекту розроблений без змін граничнодопустимих висот будівлі та забудови земельної ділянки, збільшення загальної площі відбулось за рахунок улаштування балконів.

Посилання на відсутність на планах 1, 2, 3 поверхів реконструкції вісі координат, габаритних розмірів, відображення на кресленнях улаштування балконів, конструктивні рішення, умовні позначення, зазначила що вісі координат - це прямокутна система координат у просторі утворюється двома взаємно перпендикулярними осями координат ОХ, OY і OZ. Вісі координат - перетинаються в точці О, яка називається початком координат на будівельних кресленнях не використовуються. Габаритні розміри зазначені на листах проекту і при необхідності можуть при розробці конструктивних рішеннях змінюватися, на кресленнях проекту розміри вказані схематично. Відображення на кресленнях улаштування балконів конструктивних рішень немає, тому що розроблений розділ АР (архітектурні рішення). Конструктивні рішення дивитись окремий розділ проекту, який нею не розроблявся. На листах проекту 2, 3, 4, 5 є умовні позначення АР (архітектурні рішення).

Вважала, що перевірка була проведена зі значними порушеннями, а тому постанова про притягнення її до адміністративної відповідальності є незаконною та необґрунтованою. Просила скасувати постанову №176 від 16.11.2015 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області ОСОБА_2, по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 96-1 КУпАП про накладення на неї адміністративного стягнення у виді штрафу.

Позивач у судове засідання не з'явився. Про слухання справи повідомлений належним чином.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав і просив їх задовольнити.

У письмових запереченнях ОСОБА_2 позовні вимоги не визнала, просила в задоволенні позову відмовити, оскільки вважає, що її дії, щодо здійснення перевірки додержання вимог містобудівного законодавства, є законними та такими, що не суперечать вимогам містобудівного законодавства. Зазначила, що відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до абзацу 2 цього порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами. Відповідно до п. п. 2, 5, 6 цього порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку доведення планових та позапланових перевірок. Плановою перевіркою вважається перевірка, яка передбачена планом роботи інспекції. Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на п'ять робочих днів. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил крім акта складається прокол разом з приписом про усунення порушення містобудівного законодавства сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. 2 Порядку накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який затверджено постановою КМУ від 06.04.1995 року № 244 накладати штраф від імені органів, визначених в абзацах другому-четвертому пункту 2, мають право: керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного королю сільських, селищних, міських рад; керівники структурних підрозділів з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, Областях, м. м. Києві та Севастополі.

23.10.2015 року на підставі плану - графіку перевірок об'єктів, замовниками яких є фізичні особи, затвердженого Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України №1070 від 29.09.2015 року, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області ОСОБА_4 згідно п. 5 ч. 4, Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 №996 та п. 1.5 ч. 1 Посадової інструкції головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, затвердженої директором департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області ОСОБА_5 від 08.09.2015 в присутності уповноваженої особи замовника ОСОБА_6 проведено планову перевірку на об'єкті будівництва «Реконструкція житлового будинку по АДРЕСА_1, Запорізька області». В ході проведення перевірки з наявних документів, наданих до розгляду було встановлено, що окремий проект конструктивного рішення, який зазначений на листі 1 робочого проекту «Реконструкція житлового будинку по АДРЕСА_1, Запорізької області» не надано, що суперечить договору на розробку проектної документації від 26.03.2015 №10, укладеного між замовником ОСОБА_7 та ФОП ОСОБА_1. Крім того, головним архітектором проекту та відповідальною особою за здійснення авторського нагляду призначено ОСОБА_1 на підставі наказів ФОП ОСОБА_1 від 26.03.2015 №10 «Про призначення головного архітектора проекту», від 08.08.2015 №10-А «Про призначення відповідальної особи за здійсненням авторського нагляду», що є порушенням п. 3.17 ч. З ДБН А.2.-3-2014. На листі 1РП зазначено свідоцтво на право власності на земельну ділянку, а по факту договір оренди землі від 25.03.2013 року, реконструкція існуючого будинку з улаштуванням балконів передбачає зміну зовнішніх геометричних розмірів житлового будинку, що суперечить ч.4 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної документації». Окремі листи РП містять розбіжності в назві об'єкту, а саме лист №1, загальна площа об'єкту за розрахунками РП становить 1185,5 кв. м., що суперечить вихідним даним, а саме містобудівним умовам та обмеженням в яких загальна площа становить 1090,9 кв. м.; що є порушенням ч. 8 ст. 29 Закону У країни «Про регулювання містобудівної документації». На планах 1, 2, 3 поверхів після реконструкції відсутні вісі координат, габаритні розміри, відображення на кресленнях улаштування балконів, конструктивні рішення, умовні позначення, що є порушенням ч. 8 ДБН А.2.-3-2014 та п. 7 ч. Д4 додатку Д ДБНА.2.-3-2014.

Враховуючи вищевикладене, головним архітектором ОСОБА_1 передано замовнику проектну документацію для виконання будівельних робіт на об'єкті, розробленої з порушенням п. 4.1, п. 4.3, п. 4.8 ДБН А2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», п. 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого Наказом регіонального розвитку, будівництва та житлово - комунального господарства України від 16.05.2011 р., що є порушенням ч. 1, 2 ст. 26 ЗУ « Про архітектурну діяльність». За результатами перевірки було складено акт перевірки. Другий примірник документу було вручено позивачеві під особистий підпис.

10.11.2015 року позивачу було видано припис № 172, про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, вимогою якого було привести робочий проект «Реконструкція житлового будинку по АДРЕСА_1, Запорізька області» у відповідності до вимог чинного законодавства в термін до 10.10.2015. Другий примірник документу було вручено позивачеві під особистий підпис.

Відносно позивача було складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, відповідальність за яке визначена ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, а потім за результатами розгляду документів, складених під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на вищезазначеному об'єкті будівництва, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області ОСОБА_4 було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №176, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, відповідно до якої на позивача було накладено штраф у розмірі 15 300,00 грн. Дана постанова була вручена правопорушнику під особистий підпис. Вважала, що дії відповідача, щодо здійснення перевірки додержання вимог містобудівного законодавства, є законними, та такими, що не суперечать вимогам містобудівного законодавства.

У судовому засіданні відповідач пояснила суду, що вона склала протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1., а остання підписала його, при цьому висловила своє заперечення проти його змісту. Розгляд справи про адміністративне правопорушення було призначено 16.11.2015 року о 14 годині. В зазначений час ОСОБА_1 зайшла в кабінет і вона почала складати постанову №176 від 16.11.2015 року. Права ОСОБА_1 не зачитала, оскільки зачитувала їх при складанні протоколу. Зміст протоколу від 10.11.2015 року ОСОБА_1 не зачитувала і не обговорювали його. Вона склала три екземпляри постанови і особисто вручила позивачу екземпляр, але помилково видала екземпляр постанови без зазначення штрафу та без проставляння печатки. Оскаржувану постанову ОСОБА_1 не зачитувала

З'ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного.

Частиною 1 ст. 96-1 КпАП України передбачена адміністративна відповідальність за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження категорії складності об'єкта будівництва у вигляді штрафу на головного архітектора проекту, головного інженера проекту, експерта, інших відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов'язаних із створенням об'єктів архітектури, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат, від дев'ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно копії акта перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.10.2015 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту ДАБІ у Запорізькій області ОСОБА_2 проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_7 стосовно реконструкції житлового будинку по АДРЕСА_1, м. Бердянськ Запорізької області, головним архітектором проекту та відповідальною особою за здійснення авторського нагляду якого була ОСОБА_1. Зазначеним актом встановлено, що останньою передано замовнику проектну документацію для виконання будівельних робіт на об'єкті, розробленої з порушенням п. 4.1, 4.3, 4.8 ДБН А.2.2.-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», п. 9 порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлового-комунального господарства України від 16.05.2011 р. № 45, що є порушенням ч. 1, 2 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність» (а.с. 10).

10.11.2015 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду Департаменту ДАБІ в Запорізькій області ОСОБА_2 було складено припис № 172, згідно якого необхідно привести проект «Реконструкція житлового будинку по АДРЕСА_1 м. Бердянськ» у відповідність до вимог чинного законодавства в термін до 10.12.2015 року, та видано ОСОБА_1 (а.с. 11).

Також 10.11.2015 року було складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 96-1 КУпАП та повідомлено останню про розгляд справи, що відбудеться 16.11.2015 року о 14-00 годин (а.с. 12-14).

Згідно наданої позивачем постанови №176 від 16.11.2015 року головного інспектора будівельного нагляду відділу конторою та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області ОСОБА_2 позивача ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частинами 1, 2 ст. 96-1 КУпАП, оскільки нею не надано окремий проект конструктивного рішення, який зазначений на листі 1 робочого проекту «Реконструкція житлового будинку по АДРЕСА_1 м. Бердянськ», на листі 1 РП зазначено свідоцтво на право власності на земельну ділянку, а по факту договір оренди землі від 25.03.2013 року, окремі листи РП містять розбіжності в назві об'єкту, а саме лист №1, загальна площа об'єкту за розрахунками РП становить 1185,5 кв. м., що суперечить вихідним даним, а саме містобудівним умовам та обмеженням, в яких загальна площа становить 1090,9 кв.м., на планах 1,2,3 поверхів після реконструкції відсутні вісі координат, габаритні розміри, відображення на кресленнях улаштування балконів, конструктивні рішення, умовні позначення. Тобто головним архітектором ОСОБА_1 передано замовнику проектну документацію для виконання будівельних робіт на об'єкті, розробленої з порушенням п. 4.1, п. 4.3, п. 4.8 ДБН»Склад та зміст проектної документації на будівництво», п. 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45, чим порушив ч. 1, 2 ст. 26 ЗУ «Про архітектурну діяльність», та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі. Розмір штрафу в постанові не зазначено. Постанова № 176 від 16.11.2015 року не скріплена печаткою у порушення пункту 23 «Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», який затверджено постановою КМУ №244 від 06.04.1995 року де передбачено, що постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується уповноваженою посадовою особою інспекції, яка розглянула справу, та скріплюється печаткою (а.с. 15-17).

Відповідач надав суду іншу копію постанови №176 від 16.11.2015 року в якій визначено розмір адміністративного стягнення 15 300 грн., але не надав суду оригінал цієї постанови (а.с.39-40).

Суд вважає, що усунути зазначене протиріччя можливо шляхом вивчення оригіналу постанови №176 від 16.11.2015 року, але така суду не надана.

Відповідно до частини 2 статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, але головний інспектор будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області ОСОБА_2 не надала суду оригінал постанови про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 для перевірки наданої нею копії постанови оригіналу та посвідчення її суддею, оскільки надані суду дві копії постанови суперечать одна одній.

Суд вважає, що за таких обставин відповідачем не доведено відповідність оригіналу копії постанови від 15.11.2015 року в якій зазначено розмір штрафу (а.с.39-40).

Крім того, в судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 пояснила суду, що вона склала оскаржувану постанову в трьох екземплярах, зробила світлокопію постанови і вручила її під розписку ОСОБА_1.

У зв'язку з викладеним суд бере за основу копію постанови №176 від 16.11.2015 року (а.с.15-16), яка була вручена ОСОБА_1 під розписку головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області ОСОБА_2 зразу після її прийняття.

Судом встановлено, що постановою від 16.11.2015 року розмір адміністративного стягнення для правопорушника не визначено (а.с.15-17), хоча стаття 283 КпАП України передбачає, що розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення.

Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення визначено ст. 279 КпАП України, якою передбачено, що розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов'язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Статтею 280 КпАП України визначено обставини, що підлягають з'ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні встановлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 проведено з порушенням ст. ст. 279, 280, 285 КпАП України, оскільки головний інспектор будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області ОСОБА_2 не представилась та не оголосила, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 не було роз'яснено її права та обов'язки, протокол про адміністративне правопорушення не оголошувався, пояснення ОСОБА_1 не заслуховувались, докази не досліджувались, постанова не оголошувалась.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено, розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся з порушенням ст. ст. 279, 280, 285 КпАП України. Оскаржувана постанова не відповідає вимогам закону, оскільки в ній не зазначено розмір штрафу, який призначено ОСОБА_1, тобто фактично в оскаржуваній постанові відсутні відомості про прийняте рішення.

Представник позивача пояснив суду, що адміністративна справа відповідачем не розглядалась, оскільки працівник ДАБІ в Запорізькій області ОСОБА_3 тільки вручила позивачу вже підготовлену копію постанови, а ОСОБА_2 16.11.2015 року ОСОБА_1 взагалі не бачила, але суд не може прийняти до уваги зазначені пояснення, оскільки вони не доведені жодним доказом.

У судовому засіданні представник позивача зазначив, що працівники ДАБІ в Запорізькій області в порушення постанови Кабінету міністрів України №553 від 23.05.2011 року провели перевірку об'єкту будівництва у відсутності ОСОБА_1, але суд не вбачає в цьому порушень, оскільки п. 9 зазначеної постанови передбачає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, а не в присутності головного архітектору об'єкту.

Позивач також зазначив, що перевірка проводилась без виїзду на місце, оскільки акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил складено 23.10.2015 року, а із фотографій, які долучені до адміністративних матеріалів видно, що зображені на ній люди одягнуті в літній одяг, але суд вважає, що фотографія жодним чином не підтверджує відсутність перевірки об'єкта будівництва. Підтвердженням цього є акт перевірки від 23.10.2015 року (а.с.8-10), який жодним чином не спростовано позивачем.

ОСОБА_1 зазначала, що приймати рішення про притягнення її до адміністративної відповідальності мали право керівник Держархбудінспекції та уповноважені ним його заступники, керівники територіальних органів Держархбудінспекції та їх заступники у межах своїх повноважень, але зазначене спростовується ч. 5 ст. 244-6 КпАП України, яка надає таке право головним інспекторам будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі - щодо об'єктів, розташованих на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, за межами населених пунктів та в межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п'ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Враховуючи викладене, суд вважає, що постанова № 176 від 16.11.2015 року прийнята з порушенням вимог діючого законодавства і за змістом не відповідає його вимогам, тому є підстави для задоволення адміністративного позову та скасування оскаржуваної постанови.

Керуючись ст.ст. 71, 158 - 163 КАС України, ст. ст. 96-1 ч. 1, 244-6 ч. 5, 279, 280, 285, КпАП України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Скасувати постанову №176 від 16.11.2015 року головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Запорізькій області ОСОБА_2 по справі про адміністративне правопорушення, що передбачене ч. 1 ст. 96-1 КУпАП про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя