Справа № 806/980/16
Суддя: Черноліхов Сергій Вікторович
Дата ухвалення: 2016-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2016 року м.Житомир справа № 806/980/16

категорія 11.5

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Черноліхова С.В.,

секретар судового засідання Павлюк В.О.,

за участю: представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, треті особи - ОСОБА_4, ДП "СЕТАМ" про визнання дій незаконними та зобов'язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, у якому просить визнати дії Головного територіального управління юстиції в Житомирській області по призначенню зберігачем ОСОБА_4 незаконними та зобов'язати відповідача призначити нового зберігача. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що в травні 2016 року із системи електронних торгів дізнався, що продається цікаве для нього арештоване майно, зберігачем якого є ОСОБА_4, а саме: приміщення, які підлягають демонтажу будівля хіміко - прядильного цеху, інв. 1006, будівля прядильного цеху №1 інв. 1318. Також зазначив, що після неодноразових спроб оглянути майно, йому це так і не вдалось у зв'язку з недобросовісними та протиправними діями зберігача. Крім того, вважає що виконавчою службою неправомірно визначений зберігач, оскільки він не є боржником, тому просить призначити нового.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила відмовити у їх задоволенні. Пояснила, що Головне територіальне управління юстиції у Житомирській області діяло згідно чинного законодавства, а вимоги позивача є необґрунтованими, оскільки будь які його права порушені не були.

Третя особа - ОСОБА_4 в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник третьої особи ДП "СЕТАМ" до суду надіслав письмові заперечення проти позову. В обґрунтування зазначив, що позивач не був ні стороною виконавчого провадження, ні учасником електронних торгів по лоту № 457503 з реалізації нерухомого майна, а саме: приміщення, які підлягають демонтажу: будівля хіміко - прядильного цеху, інв. 1006, будівля прядильного цеху №1 інв. 1318, тому жодними належними та допустимими доказами позивачем не доведено порушення його прав та інтересів в результаті проведення зазначених електронних торгів. Розгляд справи просив здійснювати за його відсутності.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають з наступних підстав.

Встановлено, що в ході проведення державним виконавцем виконавчих дій в межах зведеного виконавчого провадження ВП № 46831769 були проведені описи й арешти майна, що належать боржнику "ВАТ "Житомирський завод хімічного волокна", про що були складені акти опису й арешту майна від 31 грудня 2015 року.

Відповідно до зазначених актів, описане майно, а саме приміщення, які підлягають демонтажу: будівля хіміко - прядильного цеху інв 1006, будівля прядильного цеху №1 інв. 1318 (до складу якого входять: підвальне приміщення інв. 92110, будівля насосного пожежогасіння інв.61304), цех трощення та перемотки інв.60007 прийняв на відповідальне зберігання ОСОБА_4.

12.05.2016 року за вих. №33/3-31/6895 Корольовським відділом державної виконавчої служби м. Житомира Головного територіального управління юстиції у Житомирській області було направлено заявку на реалізацію нерухомого майна Житомирській філії ДП "СЕТАМ" для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

ДП "СЕТАМ" 19.05.2016 року було передано на реалізацію арештоване майно а саме приміщення, які підлягають демонтажу: будівля хіміко - прядильного цеху інв 1006, будівля прядильного цеху №1 інв. 1318 ( до складу якого входять: підвальне приміщення інв. 92110, будівля насосного пожежогасіння інв.61304), цех трощення та перемотки інв.60007. Початок аукціону було призначено на 08.06.2016 року.

Позивач не погоджується з призначенням Головним територіальним управлінням юстиції в Житомирській області зберігачем вказаного майна ОСОБА_4, оскільки він не є боржником.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.59 ЗУ "Про виконавче провадження", майно, на яке накладено арешт, за винятком майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, передається на зберігання боржникові або іншим особам (далі - зберігач), призначеним державним виконавцем, під розписку в акті опису. Копія акта опису майна видається боржнику, стягувачу, а в разі якщо обов'язок зберігання майна покладено на іншу особу, - також зберігачу.

Згідно з пунктом 5 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Мінюсту від 22.12.2015 року № 2710/5, державний виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 59 Закону України "Про виконавче провадження", керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна.

Зберігачами можуть бути боржник, члени його сім'ї або інші особи, у тому числі Організатор.

Із змісту зазначених правових норм вбачається, що зберігачем арештованого майна може бути не лише боржник, члени його сім'ї, організатор електронних торгів, а й інші особи. Зберігача майна призначає державний виконавець, що фіксується в акті опису й арешту майна.

Отже, суд вважає, що державний виконавець при призначенні зберігачем арештованого майна ОСОБА_4 скористався наданим йому правом обрати таким зберігачем особу, яка не є боржником або організатором електронних торгів.

Разом з тим, статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Частиною першою статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Тобто, судовому захисту в адміністративних судах України підлягає порушене право, а, відповідно, предмет оскарження за правилами адміністративного судочинства повинен мати юридичне значення, тобто впливати на коло прав, свобод, законних інтересів чи обов'язків, а також встановлені законом умови їх реалізації.

При цьому неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану її суб'єктивних прав та обов'язків, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов'язку.

Отже, рішення, дія чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень є такими, що порушують права і свободи особи в тому разі, якщо, по-перше, такі рішення, дія чи бездіяльність прийняті владним суб'єктом поза межами визначеної законом компетенції, а по-друге, оспорюванні рішення, дія чи бездіяльність є юридично значимими, тобто такими, що мають безпосередній вплив на суб'єктивні права та обов'язки особи шляхом позбавлення можливості реалізувати належне цій особі право або шляхом покладення на цю особу будь-якого обов'язку.

Відповідно до частини 1 статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В ході розгляду даної справи судом не встановлено, а представником позивача, всупереч наведеній правовій нормі, не доведено, що призначення державним виконавцем Окрушка Г.О. зберігачем арештованого майна порушує будь - які права ОСОБА_3.

Крім того, представник третьої особи ДП "Сетам" у своїх запереченнях зазначив, що ОСОБА_3 зареєструвався для участі в електронних торгах, але не сплатив гарантійного внеску, що передбачено п.1 розділу 1 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів. У зв'язку з цим, позивач не був учасником даних електронних торгів.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що електронні торги з реалізації майна, а саме: приміщення, які підлягають демонтажу: будівля хіміко - прядильного цеху інв 1006, будівля прядильного цеху №1 інв. 1318 ( до складу якого входять: підвальне приміщення інв. 92110, будівля насосного пожежогасіння інв.61304), цех трощення та перемотки інв.60007, на день розгляду справи відбулися, у них визначено переможця, яким позивач не являється.

За таких обставин, коли Головним територіальним управлінням юстиції у Житомирській області дотримано процедуру призначення зберігачем арештованого майна ОСОБА_4, при цьому не порушено права та інтереси ОСОБА_3, тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги є безпідставними і задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 86, 94, 158-163, 167, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

постановив:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 відмовити.

Постанова набирає законної сили у строк та у порядку, що визначені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України, і може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції у порядку, визначеному статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії повного тексту постанови.

Суддя С.В. Черноліхов

Повний текст постанови виготовлено: 22 липня 2016 р.