Справа № 804/8080/14
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2016-03-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
09 березня 2016 р. Справа № 804/8080/14
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Турлакової Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про роз'яснення судового рішення в адміністративній справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги,-
Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.06.2014р. адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги задоволено. Визнано протиправною та скасовано вимогу Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-25 від 20.02.2014 року в сумі 6087,99грн.
Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 30.10.2014 р. постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.06.2014р. залишена без змін.
До суду надійшла заява від Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якій заявник просить розяснити постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.06.2014р.
В обґрунтування заяви посилається на те, що постановою суду визнано протиправною та скасовано вимогу№Ф-25 від 20.02.2014р. Проте в судовому порядку позивачем оскаржувалась лише правомірність винесення вимоги. Правомірність здійснення саме нарахування позивачу ЄСВ, за яким сформовано оскаржувану вимогу, не оскаржувались. Заявнику не зрозуміло яким чином виконувати постанову суду від 23.06.2014р.: вважати неправомірною лише оскаржувану вимогу про сплату боргу (недоїмки) та продовжувати вживати заходи щодо погашення існуючої заборгованості або вважати протиправним та скасовувати в облікової картці платника саме нарахування з ЄСВ.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.02.2016р. справу було передано у провадження судді Турлаковій Н.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.02.2016р. справу прийнято до провадження у вказаному складі суду та призначено до розгляду у судовому засіданні.
Представник заявника (-відповідача) в судове засідання не зявився, про дату, час та місце проведення якого повідомлений належним чином. Проте надіслав на адресу суду клопотання, в якому просив заяву розглядати без його участі та задовольнити її в повному обсязі.
Позивач в судове засідання не зявився, про дату, час та місце проведення якого повідомлений належним чином.
Ухвалою суду від 09.03.2016р. відповідно до ч.6 ст.128 КАС України заяву призначено до розгляду у письмовому провадженні на підставі наявних в справі доказів, за відсутності сторін.
Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, з'ясувавши фактичні обставини, прийшов до висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити виходячи з наступного.
Відповідно ст. 170 КАС України,якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.
Дана норма передбачає підстави для роз'яснення судового рішення у судовому засіданні та визначає, що таке роз'яснення, за своєю суттю, є одним із способів усунення недоліків судового рішення, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.
Метою роз'яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.
Підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.
Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.
Як зазначено у п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» за правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою, тому заява про роз'яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз'яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. А переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки.
Роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Механізм, визначений статтею 170 Кодексу адміністративного судочинства України, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення, якщо таке право надане цим Кодексом.
В наданій до суду заяві викладена вимога про роз'яснення порядку виконання судового рішення. При цьому, нормами Кодексу адміністративного судочинства України передбачена можливість роз'яснення рішення, в разі якщо судове рішення є незрозумілим, або відстрочення чи розстрочення виконання, зміни чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо). Таким чином, роз'яснення порядку виконання судового рішення положеннями Кодексу адміністративного судочинства України не передбачена.
Постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.06.2014 року в адміністративній справі № 804/8080/14 містить обґрунтування прийнятого рішення, резолютивна частина викладена чітко та не допускає неоднозначного трактування.

Крім того, судом апеляційної інстанції рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.06.2014 року в адміністративній справі № 804/8080/14 переглянуто та залишено без змін.

Заявником не доведено наявності обставин, що обґрунтовують незрозумілість рішення суду. Таким чином, суд приходить до висновку, що судове рішення є зрозумілим та не потребує роз'яснення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заява Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про роз'яснення рішення суду є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 165, 170, 186 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про роз'яснення судового рішення в адміністративній справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Західно-Донбаської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги, - відмовити

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст.186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя ОСОБА_2