Справа № П/811/119/16,,,
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2016-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Україна КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД -------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
У Х В А Л А

18 липня 2016 року Справа № П/811/119/16,,,

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі: головуючого - судді Хилько Л.І., суддів Дегтярьової С.В., Мирошниченка В.С., розглянувши у порядку письмового провадження заяву про роз'яснення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 (позивач) до Національної поліції України (відповідач-1), Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України (відповідач-2) про визнання протиправними та скасування рішень, визнання протиправною бездіяльності, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі зобов'язання вчинити певні дії та стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом у якому просив:1) визнати протиправним та скасувати рішення Центральної атестаційної комісії Національної поліції України від 21.01.2016 року; 2) визнати протиправним та скасувати рішення Центральної апеляційної атестаційної комісії Національної поліції України від 06.02.2016 року; 3) скасувати наказ відповідача-1 від 18.02.2016 р. № 110 о/с "По особовому складу", в частині звільнення позивача зі служби в поліції через службову невідповідність за пп. 5 ч.1 ст.77 Закону; 4) з 25.02.2016 року поновити позивача на службі в поліції на посаді старшого о/у в особливо важливих справах УВБ в Кіровоградській області Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України; 5) стягнути з відповідача-2 на користь позивача грошове забезпечення за весь час вимушеного прогулу; 6) визнати протиправною бездіяльність відповідача-2, яка полягає у ненаданні позивачу, як учаснику бойових дій, додаткової відпустки із збереженням заробітної плати строком 14 календарних днів, а також у не продовженні позивачу після його одужання додаткової відпустки на 8 календарних днів, як поліцейському, який захворів під час відпустки; 7) визнати протиправною бездіяльність відповідача-1, яка полягала у не зазначенні в наказі від 18.02.2016 року № 110 о/с "По особовому складу" про виплату позивачу грошової компенсації за 22 календарних дні невикористаної в році звільнення додаткової відпустки; 8) зобов'язати відповідача-1 внести зміни до наказу від 18.02.2016 року № 110 о/с "По особовому складу" щодо виплати позивачу грошової компенсації за 22 календарних дні невикористаної в році звільнення додаткової відпустки; 9) стягнути з відповідача-2 на користь позивача грошову компенсацію за 22 календарних дні невикористаної в році звільнення додаткової відпустки.

Постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01.04.2016 року позовну заяву задоволено частково, позивача поновлено на роботі та, зокрема, допущено негайне виконання постанови суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах управління внутрішньої безпеки у Кіровоградській області Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України та стягнення грошового забезпечення в сумі 7 571,55 грн. (а.с.8-18).

Представник позивача звернувся до суду з заявою про роз'яснення судового рішення (вх.№ 4475 від 19.04.2016 року) в частині того, з якої кількості днів у місяці виходив суд, коли допускав до негайного виконання постанову суду від 01.04.2016 року по справі №П/811/119/16 у частині стягнення на користь позивача з відповідача-2 грошового забезпечення в сумі 7571,55 грн. При цьому позивач зазначив, що в мотивувальній частині постанови під час наведення даного розрахунку судом вказано 7571,55 грн. (360,55 х 2) (а.с.19-20). Додатково позивач зазначає, що у своїх письмових поясненнях від 01.04.2016 року (поданих до прийняття Кіровоградський окружним адміністративним судом постанови від 01.04.2016 року по суті спору) він виходив з того, що у календарному місяці 31 день.

Згідно ч.ч.2,3 ст. 170 КАС України, суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення протягом десяти днів із повідомленням заявника (особи, яка бере участь у справі, державного виконавця, які звернулися із заявою про роз'яснення судового рішення) та осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення.

Подання заяви про роз'яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Станом на 19.04.2016 року - день подання заяви про роз'яснення судового рішення рішення суду по справі №П/811/119/16 не було виконано, тому суд прийшов до висновку, що заява підлягає судовому розгляду.

Вищеназвана заява представника позивача про роз'яснення судового рішення (від 19.04.2016 р. за вх.№4475, а.с.19-20) - не була розглянута у зв'язку з надходженням 15.04.2016 року за вх.№4373 (а.с.19-20) апеляційної скарги та направленням справи до апеляційного суду, про що було повідомлення позивача у відповідь на його заяву.

Фактичне виконання постанови суду в частині поновлення на роботі відбулося 20.04.2016 року шляхом видання наказу відповідача-1 від 20.04.2016 року № 247 о/с (а.с.24).

Частиною 1 ст. 170 КАС України встановлено: якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Розяснення судового рішення передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

За приписами названої ст.170 КАС України, розяснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Сама суть розяснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або невирішені вимоги (в останньому випадку може йтися лише про додаткове судове рішення суду), він лише має пояснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, або є незрозумілими для зацікавлених осіб, що позбавляє його можливості реалізації або оскарження.

Питання незрозумілості судового рішення є оціночним поняттям. Суд вважає, що роз'яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз'яснення її виконання є ускладненим, внаслідок існування можливості неправильного виконання у звязку з неясністю резолютивної частини рішення.

У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення у апеляційному порядку.

Як зазначено вище, постановою від 01.04.2016 року позовну заяву задоволено частково. При цьому, під час її прийняття надано оцінку усім доказам по справі, що мали місце в її матеріалах, в тому числі, і поясненням позивача від 01.04.2016 року. Так, постанова містить чіткі правові підстави нарахування позивачу середнього заробітку за час вимушеного прогулу з розрахунку робочих днів визначеного періоду, що розяснення не потребує.

Більш того, ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 16.06.2016 року по справі №П/811/119/16 постанову Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01.04.2016 року залишено без змін, що свідчить про обґрунтованість судового рішення. При цьому встановлено, що питання неправильності розрахунку позивачем перед апеляційним судом в установленому порядку не порушувалось.

У мотивувальній частині постанови суду від 01.04.2016 року зазначено, що згідно довідок відповідача-2 від 16 березня 2016 року № 79 та від 28.03.2016 року №108 заробіток за попередні перед останніми два календарні місяці : грудень 2015 (23 робочих дні) та січень 2016 року (19 робочих днів) склав відповідно 15143,00 грн. в кожному місяці, згідно з якими середньоденна заробітна плата позивача складає 360,55 грн.(15 143,00:42=360,55). Звідси ж і межі суми стягнення заробітку за один місяць (360,55х21) де 21 робочий день вирахувано із двох місяців, про що описано вище (23 робочих дні та 19 робочих днів).

Що стосується незрозумілості для позивача розрахунку суми стягнення заробітку за один місяць (7571,55 грн. (360,55 х 2)), що викладено в мотивувальній частині постанови, а саме його питання щодо того, з якої кількості днів виходив суд, коли допускав рішення до негайного виконання, то суд вважає за необхідне вказати наступне.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.07.2016 року у мотивувальній частині постанови від 01.04.2016 року по справі №П/811/119/16 виправлено описку: "7571,55 грн.(360,55х2)" замінено на "7571,55 грн.(360,55х21)", чим усунуто незрозумілість розрахунку, про яку вів мову позивач у своїй заяві про розяснення судового рішення.

З огляду на зміст ухвали Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.07.2016 року про виправлення описки, допущеної в розрахунку, суд вважає, що постанова Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01.04.2016 року є зрозумілою, що виключає підстави для її розяснення.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 160, 170,170, 186, 254 КАС України суд,-

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз'яснення постанови Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01.04.2016 року по справі №П/811/119/16 відмовити.

2. Копію ухвали направити сторонам у справі.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 254 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 5 денний строк з дня її отримання.

Головуючий суддя Л.І. Хилько

Суддя С.В. Дегтярьова

Суддя В.С. Мирошниченко