Справа № 804/151/16
Суддя: Гончарова Ірина Анатоліївна
Дата ухвалення: 2016-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2016 р. Справа № 804/151/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гончарової І.А. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Публічного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» про застосування заходів реагування,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Публічного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат», в якому позивач просить: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об'єктів, а саме:
1. Маслопідвалу №5 корпусу зневоднення Збагачувальної фабрики;
2. Будівлі управління;
3. Будівлі профспілкового комітету;
4. Будівлі адміністративно-побутового корпусу Глеюватського кар'єру;
5. Адміністративно-побутового корпусу, будівлі гаражу Автотранспортного цеху;
6. Адміністративно-побутового корпусу №2, будівлі ПНС Цеху шламового господарства;
7. Складу №71, адміністративно-побутового корпусу бази обладнання, складу №93, складу №288, адміністративно-побутового комплексу складів Цеху зберігання та відпуску матеріалів;
8. Адміністративно-побутового корпусу Дробарної фабрики;
9. Адміністративно-побутового корпусу, маслосховища корпусу обжигу складу №0506, будівлі контори Фабрики орудування;
10. Будівлі адміністративно-побутового комплексу, Складу ППМ Гірничо-транспортного цеху-1;
11. Будівлі адміністративно-побутового комплексу Цеху мереж та підстанцій;
12. Будівлі адміністративно-побутового корпусу, Будівлі адміністративно-побутового корпусу Станції «Прикар'єрна» Управління залізничного транспорту;
13. Адміністративно-побутового корпусу, приміщення електрощитової в будівлі насосної станції, будівлі газорозподільчої станції Цеху технічного енергозбереження;
14. Адміністративно- побутового корпусу Цеху технічної диспетчеризації;
15. Адміністративно- побутового корпусу, будівлі підйомної машини, приміщень нарядної дільниці №21 шахти Орджонікідзе;
17.05.2016 року до канцелярії суду надійшло клопотання відповідача про зміну назви сторони по справі. За змістом клопотання вбачається, що за рішенням засновників 27.04.2016 Загальними зборами акціонерів ПАТ «ЦГЗК» (протоколом №1) затверджено Статут товариства у новій редакції, яким у зв'язку із зміною типу товариства провадиться зміна назви товариства на ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ЦЕНТРАЛЬНИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ».
Відповідно до ч.2 ст. 5 Закону України «Про акціонерні товариства» зміна типу товариства з приватного на публічне або з публічного на приватне не є його перетворенням. Суд вирішив задовольнити клопотання відповідача та замінити назву сторони Публічне акціонерне товариство «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» на ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ЦЕНТРАЛЬНИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ». Крім того, суд зазначає, що заміна назви сторони по справі з таких підстав не тягне за собою виникнення правонаступництва.
Суд, за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, відповідно до частин 4, 6 статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвалив здійснити розгляд справи за наявними у ній доказами в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Згідно з ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до п.п. 57 п. 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента №20/2013 від 16.01.2013 р. на ДСНС України покладено завдання організовувати та проводити перевірки додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, організації виконання заходів щодо захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру на підприємствах, в установах, організаціях, що входять до складу залізничного, автомобільного, авіаційного, морського та річкового транспорту, на базах, складах, арсеналах зберігання та у місцях виробництва, утилізації ракетно-артилерійського озброєння, компонентів рідкого ракетного палива.
Згідно з пп. 63 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України № 3 від 04.02.2013 року, Головне управління відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, іншими суб'єктами господарювання, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства.
Одночасно, на підставі пункту 12 частини 1 статті 67, частини 2 статті 68, частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, частини 5 статті 4 і частини 7 статті 7 Закону України від 5 квітня 2007 року № 877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (в редакції, що діяла у спірний період) позивач звернувся до адміністративного суду з метою реалізації наданих йому повноважень щодо застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об'єктів.
Розглядаючи даний спір слід зазначити, що за правилами абзацу 5 частини 4 і абзацу 1 частини 5 статті 4 Закону "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" № 877-V виключно законами встановлюються вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності.
При цьому, повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.
Дана норма кореспондується з ст. 183-6 КАС України, якою визначені особливості провадження у справах щодо підтвердження обґрунтованості вжиття суб'єктами владних повноважень заходів реагування під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Частиною 7 статті 7 цього ж Закону "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"встановлено, що на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
В свою чергу, у відповідності до пункту 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечноїпродукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Водночас, за приписами частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Також, за змістом статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1)недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;
6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб'єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;
7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;
9) відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання;
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об'єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб'єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Узагальнений комплексний аналіз положень вищевказаних правових норм дає підстави для висновку, що повне зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць можливе за наявності встановлених законами вичерпних підстав для зупинення господарської діяльності, при цьому такі заходи реагування застосовуються на період до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи об'єктів виключно за рішенням адміністративного суду.
У свою чергу до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств можуть звернутися посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, що визначено приписами ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України.
Однак, до суду з зазначеним позовом звернулася не посадова особа центрального органу виконавчої влади, а Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (яке не є посадовою особою центрального органу виконавчої влади), що є порушенням ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України. При цьому, матеріали справи не містять документів, які б надавали право Головному управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від імені посадової особа центрального органу виконавчої влади звертатися до суду з зазначеним позовом.
Вказане також підтверджується Положенням про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затверджене Наказом ДСНС України № 04.02.2013 року № 3 у редакції наказу ДСНС України від 08.02.2014 року № 80 (надалі за текстом - Положення), в якому, серед іншого, зазначено, що ГУ ДНС у Дніпропетровській області є територіальним органом ДСНС України (ч.1.Положення), а також, не визначено повноваження Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на звернення до адміністративного суду з позовом щодо застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації об'єктів, будівель, споруд, окремих приміщень.
З урахуванням того, що у ГУ ДСНС у Дніпропетровській області є затверджене власне Положення, що регламентує його діяльність, то юридичний зміст п.3 Типового положення про територіальні органи міністерства та іншого центрального органу виконавчої влади не має підстав для застосування, оскільки є загальною нормою та використовується у відсутності відповідної спеціальної норми. А діюче законодавство розділяє між собою центральний орган (його повноваження) та відповідний територіальний орган (його повноваження).
Суд вважає за необхідне зазначити, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області має правові підстави щодо здійснення відповідних дій для реалізації своїх повноважень (проводити перевірки, складати акти, приписи та ін.), натомість звернення до суду з зазначеним позовам має лише посадова особа центрального органу виконавчої влади.
На думку суду дана норма запроваджена в законодавстві України з метою зменшення адміністративного тиску на підприємства шляхом запровадження обмежень втручання суб'єктів владних повноважень у господарську діяльність суб'єктів господарювання та усунення зловживань суб'єктами владних повноважень своїми правами на місцях.
Як стверджує Позивач, подальша експлуатація об'єктів ПАТ «ЦГЗК» із встановленими Актом порушеннями пожежної безпеки створює загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Однак, як вбачається із заперечень та письмових доказів відповідача, наявних в матеріалах справи, на підприємстві реально не створюється загроза життю та здоров'ю людей, блискавкозахист забезпечено. На підтвердження надано наказ №174 від 03.03.2016 «Про прилади та облаштування блискавкозахисту будівель та споруд», копії Аналізу (Акту) стану засобів блискавкозахисту будівель структурних підрозділів та паспорти блискавкозахисту.
Однак, як вбачається із заперечень та письмових доказів відповідача, наявних в матеріалах справи, на підприємстві реально не створюється загроза життю та здоров'ю людей, оскільки відповідно до повідомлення начальника ш. «Гігант-Глибока» від 20.01.2016р. спірний шлях евакуації не використовується комбінатом, через зміну схеми евакуації людей при пожежі .
Однак, як вбачається із заперечень та письмових доказів відповідача, наявних в матеріалах справи, на підприємстві реально не створюється загроза життю та здоров'ю людей,оскільки відповідно до фотозвітів начальника Глеюватського кар'єру,Автотранспортного цехута повідомлення начальника ш. «Гігант-Глибока»порушення №№14,19,72 усунуто.
Однак, як вбачається із заперечень та письмових доказів відповідача, наявних в матеріалах справи, на підприємстві реально не створюється загроза життю та здоров'ю людей,оскільки відповідно до фотозвітів начальника Цеху зберігання та відпуску матеріалів,Цеху технологічної диспетчеризації,Дробильно фабрики порушення №№31,35,65 усунуто, а вживаються заходи по усуненню порушення №№5,11 відповідно до Плану заходів щодо виконання вимог акту Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом по підприємству №1306 від 30.12.2015.
Однак, як вбачається із заперечень та письмових доказів відповідача, наявних в матеріалах справи, на підприємстві реально не створюється загроза життю та здоров'ю людей,оскільки відповідно до фотозвітів начальника Глеюватського кар'єра, Автотранспортного цеху, Цеху зберігання та відпуску матеріалів, Дробильної фабрики, Фабрики огрудкування, Цеху мереж та підстанцій, Цеху технічного енергозабезпечення, порушення №№13, 17, 18, 33, 34, 36,37, 39, 41, 42, 44, 49,50,51, 60, 61,62 усунуто, а відповідно до повідомлення вих. №5/13 від 20.01.2016 начальника Управління залізничного транспорту та фотозвіту начальника Цеху технологічної диспетчеризації вживаються заходи по усуненню порушення №54, 58,59,64 відповідно до Плану заходів щодо виконання вимог акту Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом по підприємству №1306 від 30.12.2015.
Крім того, як зазначено відповідачем та підтверджено судом, п.2.3. ППБУ визначено, що тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах повинен відповідати вимогам ДБН в.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва». Разом з тим, зазначені і норми ДБН поширюються на нове будівництво, розширення, реконструкцію, технічне переоснащення, реставрацію, капітальний ремонт будинків і приміщень різного призначення (абз.2 преамбули ДБН в.1.1-7-2002).Отже, давно збудовані та введені в експлуатацію будівлі Відповідача не можна віднести до перерахованих у ДБН та з моменту вводу в дію функціональне значення приміщень Відповідача, зазначених у позові, не змінювалось, протипожежні двері свого часу було встановлено згідно проектної документації на забудову, та діючих, на момент вводу в експлуатацію,будівельних норм та правил, двері у всіх цехах металеві, знаходяться у справному стані, їх безперешкодно можна відчиняти та зачиняти, що не дає змоги у разі виникнення пожару легкого проникнення вогню в інші приміщення та не несуть загрозу життю та/або здоров'ю людей.
З урахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що значна частина порушення Розділу III п.2.3., Розділу IV п. 1.24 ППБУ; п.4.3, 4.13 ДБН В.1.1-7-2002, визначені в акті перевірки відповідачем усунуто, а позиція позивача щодо існування реальної загрози життю та/або здоров'ю людей не знайшла своє підтвердження.
Однак, як вбачається із заперечень та письмових доказів відповідача, наявних в матеріалах справи, на підприємстві реально не створюється загроза життю та здоров'ю людей, оскільки питання щодо усунення порушення №55 а саме: встановлення та введення в експлуатацію системи раннього виявлення загрози надзвичайних ситуацій та оповіщення населення на екіпірувальному пункті ст. «Прикар'єрна» відрегульовано комбінатом наступним чином. 09.02.2016 на ПАТ «ЦГЗК» було видано наказ №88 «Про призначення осіб, відповідальних за експлуатацію та обслуговування і моніторинг комплексу АСРВО екіпірувального пункту ст. Прикар'єрна УЗТ. 15.04.2016 Протоколом №1 про проведення комплексного випробування пускового комплексу систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення, який змонтовано на екіпірувальному пункті ст. «Прикар'єрна», проведеного за участю представника ДСНС - заступника начальника Головного управління з державного нагляду(контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту ГУ ДСНС у Дніпропетровській області Аржанцева Є,О., зафіксована працездатність та готовність даної системи до експлуатації. 04.05.2016 укладено Договір підряду на технічне обслуговування та моніторинг комплексу АСРВО екіпірувального пункту ст. «Прикар'єрна», №414-58-10 між ПАТ «ЦГЗК» та ТОВ «НВП «Системавтоматика» - Підрядником. 06.05.2016 ТОВ «НВП «Системавтоматика» направлено лист директору Департаменту державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту ДСНС України Щербаченко О.М. про направлення представника ДСНС України для участі в комісії по введенню в експлуатацію системи раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення на екіпірувальному пункті ст. «Прикар'єрна».
З урахуванням вищенаведеного, судом встановлено, що ПРАТ «ЦГЗК» вжито всі заходи по забезпеченню пожежної безпеки в екіпірувальному пункті на ст. «Прикар'єрна», а на момент судового розгляду очікується відповідне рішення від ДСНС України.
Однак, як вбачається із заперечень та письмових доказів відповідача, наявних в матеріалах справи, на підприємстві реально не створюється загроза життю та здоров'ю людей, оскількинаведеною нормою Правил протипожежної безпеки України (п.1.2 розділу V) визначено вимоги до утримання технічних засобів протипожежного захисту, зокрема, відповідність систем протипожежного захисту, якими обладнуються будинки, приміщення та споруди, вимогам ДБН В.2.5-56:2010 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту». Однак, жодною з наведених у позові норм не визначено обов'язок підприємства встановлення на всіх діючих об'єктах висококоштовних новітніх автоматизованих систем сигналізації та оповіщення. Так, ПАТ «ЦГЗК» розроблено план заходів, згідно якого обладнання пожежною сигналізацією планується виконати у 4-му кварталі 2016 року з урахуванням того, що дані дії потребують значних фінансових витрат, а процес обладнання системою пожежної сигналізації є досить тривалим та доцільно його здійснювати під час проведення капітального ремонту, реконструкції, технічного переоснащення будівель. Даний намір комбінату зафіксовано у Плані заходів для усунення порушень від 30.12.2015.Разом з тим, за письмовими доказами, наявними в матеріалах справи судом встановлено, що вже відповідачем здійснюються інші можливі додаткові заходи для забезпечення пожежної безпеки: призначено відповідальних за пожежну безпеку осіб, які щоденно здійснюють перевірку протипожежного стану кабінетів, приміщень; проведено тренування працівників з евакуації з приміщень через діючі евакуаційні виходи; кабінети, приміщення забезпечено додатковими засобами пожежогасіння, з працівниками проведено додатковий інструктаж щодо надання первинної медичної допомоги; на поверхах будівель додатково розміщено плани евакуації людей при надзвичайних ситуаціях; постійно проводиться перевірка справності пожежних кранів та ін.
З урахуванням вищенаведеного, судом встановлено, що ПРАТ «ЦГЗК» вживаються всі можливі заходи по забезпеченню пожежної безпеки та розроблено план заходів щодо виконання вимог акту Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом по підприємству №1306 від 30.12.2015 та реальна загроза життю та/або здоров'ю людей відсутня.
Однак, як вбачається із заперечень та письмових доказів відповідача, наявних в матеріалах справи, на підприємстві реально не створюється загроза життю та здоров'ю людей, оскільки відповідно до фотозвіту начальника Цеху зберігання та відпуску матеріалів від 12.05.2016 порушення №28 усунуто.
Відповідно до ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.
Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Таким чином, суд перевіривши матеріали справи, оцінивши надані докази, дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню у повному обсязі.
Одночасно суд зазначає, що ухвалою суду від 13.01.2016 року Позивачу відстрочено сплату судового збору до ухвалення судового рішення по даній справі.
У підпункті 1 пункту 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень - 1 розмір мінімальної заробітної плати.
Згідно абзацу 2 статті 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» з 1 січня 2016 року встановлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі 1378,00 гривень.
Отже, наявні підстави для стягнення з Позивача на користь Державного бюджету України судових витрат по сплаті судового збору в сумі 1378,00 грн.
Керуючись ст.ст. 158-163,183-2 Кодексу адміністративного судочинства України, -
У задоволенні адміністративного позову Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ЦЕНТРАЛЬНИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» про застосування заходів реагування - відмовити .
Стягнути з Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області судовий збір у розмірі 1378,00 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім гривень 00 коп.).
Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд в порядку та строки, передбачені ст.186 КАС України.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.А. Гончарова