Справа № 202/4257/16-а
Суддя: Мороз В. П.
Дата ухвалення: 2016-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 202/4257/16-а
Провадження №2-а/202/139/2016
08 липня 2016 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська
у складі: головуючого судді - Мороза В.П.
при секретарі - Овечко А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпропетровську адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Нижньодніпровський Трубопрокатний завод» до Дніпропетровської міської ради, третя особа – Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області про визнання дій протиправними, -
У липні 2016 року позивач звернувся до суду з позовом до Дніпропетровської міської ради, третя особа – Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області про визнання дій протиправними.
В обґрунтування позовних вимог позивач просив суд визнати дії Дніпропетровської міської ради щодо прийняття рішень від 15.07.2015 року N4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м.Дніпропетровська» та від 27.04. 2016 року №5/7 «Про внесення змін до рішення міської ради від 15.07.2015 №4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м.Дніпропетровська» протиправними; визнати рiшення Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 року N4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м.Дніпропетровська» та від 27.04. 2016 року №5/7 «Про внесення змін до рішення міської ради від 15.07.2015 №4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м.Дніпропетровська» нечинними; зобов’язати Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської областідля обчислення земельного податку та орендної плати за землю в 2016 році оформити та видатиПУБЛІЧНОМУ АКЦIОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «IНТЕРПАЙП НИЖНЬОДНIПРОВСЬКИЙ ТРУБОПРОКАТНИЙ ЗАВОД» витяги та інформацію щодо суб'єкта та об'єкта земельних відносин на 2016р. з технічної документації нормативної грошової оцінки земель, затвердженої рішенням Дніпропетровської міської ради від 26.12.2007р. № 5/26 «Про затвердження проекту «Нормативна грошова оцінка земель м. Дніпропетровська»; стягнути з відповідача судові витрати.
Представник позивача в судове засідання не з’явився, суду надав заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутністю, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Представник відповідача у судове засідання не з’явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, причину неявки суду не повідомив.
Представник третьої особи в судове засідання не з?явився, про час і місце його проведення повідомлявся належним чином.
Суд розглядає справу у відповідності до ч. 4 ст. 122 КАС України, у письмовому провадженні за наявними у справі матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, надані позивачем докази, суд приходить до наступного.
Судом встановлено, що в 2003 році позивачем було укладено з Дніпропетровською міською радою терміном на 15 років 11 договорів оренди земельних ділянок за реєстрацiйними номерами №4442,4440,4437,4441,4439,4436, 4435, 4434, 4433,4432,4431. Відповідно до умов укладених правочинів позивач є платником орендної плати за користування землею загальною площею 344,3944 га.
Позивач також є платником земельного податку за користування 10 земельними ділянками м. Дніпропетровська загальною площею 6,724 га за кодами 72161018, 72177273, 63177007, 72169013, 72169041, 72169043, 72169040, 72169046, 72161026, 72199008.
З 01.01.2016 року вiдповiдачем запроваджено для розрахунку плати за землю нову нормативну грошову оцiнку земель вiдповiдно до рішення вiд 15 липня 2015 року №4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська». Даним рішенням вiдповiдачем були затвердженi: розроблена Державним підприємством науково-дослідного інституту проектування міст «Діпромісто» ім.Ю.Б. Білоконя технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м.Дніпропетровська; нормативно грошова оцінка земель м. Дніпропетровська базовою вартістю 1 кв.м. землі – 306,35 грн.
27 квітня 2016 року рішенням № 5/7 відповідачем були внесені зміни до вищезазначеного рішення, якими конкретизована дата нормативно грошової оцінки - станом на 01 січня 2013 року.
Позивач як платник земельного податку та орендної плати за користування земельними дiлянками м. Днiпропетровська, вважає дії міськради щодо прийняття рішень № 4/65 від 15.07.2015 і №5/7 від 27.04.2016, та самі рішення неправомірними з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 632 ЦК України передбачено застосування у встановлених законом випадках цін (тарифів, ставок тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. При цьому зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.
Сторони у договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо зазначено про це, а також у разі, якщо обов'язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами (ст. 6 ЦК України).
Згідно ч. 1 ст. 3 ЗК України земельні відносини регулюються цим Кодексом, Конституцією України, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.
Справляння плати за землю, в тому числі й орендної плати, здійснюється відповідно до положень розділу ХIII Податкового кодексу України.
Позивач зазначає, що в 2008 році до всіх вищезазначених договорів оренди землі були оформлені додаткові угоди про те, що: річна орендна плата встановлюється в розмірі, розрахованим відповідно з чинним законодавством; розмір орендної плати визначається з врахуванням цільового призначення і коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; зміни нормативно грошової оцінки землі та її індексація проводиться без внесення змін та доповнень до договорів в порядку та випадках, передбачених законодавством України.
Підпунктом 288.5.1 пункту 288.5 ст.288 Податкового кодексу України встановлено, что розмір орендної плати державної та комунальної власності встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою 3% нормативної грошової оцінки.
Верховним Судом України в постанові від 02.12.2014 N 21-274а14 висловлено правову позицію щодо застосування підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПКУ.
Зокрема, передбачено, що з набранням чинності ПКУ річний розмір орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, який підлягає перерахуванню до бюджету, має відповідати вимогам підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПКУ та є підставою для перегляду встановленого розміру орендної плати.
Виходячи із принципу пріоритетності норм ПКУ над нормами інших актів у разі їх суперечності (пункт 5.2 статті 5 ПКУ), до моменту внесення до такого договору відповідних змін розмір орендної плати в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлений підпунктом 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПКУ.
Отже,згідно із правовою позицією ВСУ з 1 січня 2011 року розмір податкового обов'язку платника податків зі сплати орендної плати не може бути меншим, ніж визначений пунктом 288.5 статті 288 ПКУ.
Таким чином, орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є регульованою ціною, тому законодавча зміна граничного розміру цієї плати є підставою для перегляду розміру орендної плати,встановленої умовами договорів, укладених між Позивачем та Відповідачем.
З 01 січня 2015 року відповідно до пункту 10.1 статті 10 ПКУ плата за землю належить до місцевих податків.
Органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад міст, приймають нормативні та ненормативні акти.
Статтею 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.
Ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.
До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, тобто вони є регуляторними актами.
Так, відповідно до статті 1 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" ( надалі Закон N 1160-IV) регуляторний акт - це: прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб'єктами господарювання; прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб'єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом.
До регуляторного органу за положеннями ст. 1 Закону N 1160-IV віднесено і орган місцевого самоврядування.
Згідно пункту 1 ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органами місцевого самоврядування є міські ради, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, іншими законами.
Згідно ст. ст. 5,13 Закону України "Про оцінку землі", статті 201 Земельного кодексу України для визначення розміру земельного податку,орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності , державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Таким чином, рішення вiдповiдача від 15 липня 2015 року № 4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська» з внесеними змінами від 27 квітня 2016 року прийняте уповноваженим регуляторним органом і встановлює норми права, що застосовуються неодноразово до невизначеного кола осіб, і окремі положення якого спрямовані на правове регулювання адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб'єктами господарювання,та є регуляторним актом.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону N 1160-IV забезпечення здійснення державної регуляторної політики включає, крім іншого: підготовку аналізу регуляторного впливу; оприлюднення проектів регуляторних актів з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об'єднань, а також відкриті обговорення за участю представників громадськості питань, пов'язаних з регуляторною діяльністю.
Громадяни, суб'єкти господарювання, їх об'єднання та наукові установи, а також консультативно-дорадчі органи, що створені при органах державної влади та органах місцевого самоврядування і представляють інтереси громадян та суб'єктів господарювання, мають право, зокрема: подавати зауваження та пропозиції щодо оприлюднених проектів регуляторних актів, брати участь у відкритих обговореннях питань, пов'язаних з регуляторною діяльністю (ст. 6 Закону N 1160-IV).
Аналіз регуляторного впливу готується до оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень та пропозицій (ст. 8 Закону N 1160-IV). Згідно з визначенням термінів, зазначених у ст. 1 Закону N 1160-IV, аналіз регуляторного впливу - це документ, який містить обґрунтування необхідності державного регулювання шляхом прийняття регуляторного акта, аналіз впливу, який справлятиме регуляторний акт на ринкове середовище, забезпечення прав та інтересів суб'єктів господарювання, громадян та держави, а також обґрунтування відповідності проекту регуляторного акта принципам державної регуляторної політики.
Відповідно до положень статті 9 Закону N 1160-IV кожен проект регуляторного акта оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичнихосіб, їх об'єднань.
Про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 Закону N 1160-IV.
Проект регуляторного акта разом із відповідним аналізом регуляторного впливу оприлюднюється у спосіб, передбачений ст. 13 Закону N 1160-IV не пізніше п'яти робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про оприлюднення цього проекту регуляторного акта.
Строк, протягом якого від фізичних та юридичних осіб, їх об'єднань приймаються зауваження та пропозиції, встановлюється розробником проекту регуляторного акта і не може бути меншим ніж один місяць та більшим ніж три місяці з дня оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу.
Згідно з положеннями ч. 2 ст. 13 Закону N 1160-IV повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації розробника цього проекту, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених розробником цього проекту, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет.
Вiдповiдно до ст. 22 Закону України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні» рішення органів місцевого самоврядування, інші нормативно-правові акти публікуються в офіційних виданнях (відомостях, бюлетенях, збірниках, інформаційних листках тощо) та друкованих засобах масової інформації відповідних органів місцевого самоврядування.
Офiцiйним друкованим засобом масової інформації Днiпропетровської мicької ради є газета «Наше мiсто».
Відповідно до статті 36 Закону N 1160-IV не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом чи посадовою особою місцевого самоврядування, якщо наявна хоча б одна з таких обставин: відсутній аналіз регуляторного впливу; проект регуляторного акта не був оприлюднений.
Відповідно до п.п.12.3.4. п.12.3. ст.12 Податкового кодексу України «рішення про встановлення місцевих податків та зборів офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосовування встановлюваних місцевих податків та зборів або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом».
Щодо затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, то відповідно до ч. 4 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" такі рішення рад, набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.
Пунктом 271.2 статті 271 Податкового кодексу України встановлено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюються відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.
Відповідно до ст. 12 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" регуляторні акти, прийняті органами та посадовими особами місцевого самоврядування, офіційно оприлюднюються в друкованих засобах масової інформації відповідних рад, а у разі їх відсутності - у місцевих друкованих засобах масової інформації, визначених цими органами та посадовими особами, не пізніш як у десятиденний строк після їх прийняття та підписання.
Спірне рішення Вiдповiдача не було офіційно оприлюднене до 15 липня 2015 року. Більш того, остаточна редакція цього нормативного акту взагалi ухвалена Дніпропетровською міською радою 27 квітня 2016 року, тобто пізніше встановленого законодавством терміну на 9 місяців.
Вiдтак, нова нормативна грошова оцінка земель м. Дніпропетровська базовою вартістю 1 кв.м землі - 306,35 мала б застосовуватися з 01 січня 2017 року. Введення її в дію з 01.01.2016 , як зазначено п.2 спірного рішення, порушує норми п.271.2 статті 271 Податкового кодексу України та є незаконним.
Пунктом 286.1 ст. 286 Податкового кодексу України передбачено, що підставою для нарахування плати за землю є дані державного земельного кадастру.
Відповідно до ст.193 ЗК України, державний земельний кадастр – це єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах кордонів України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами.
Кадастр має забезпечувати необхідною інформацією органи державної влади та органи місцевого самоврядування, зацікавлені підприємства, установи та організації, а також громадян з метою регулювання земельних відносин, раціонального використання та охорони земель, визначення розміру плати за землю та цінності земель у складі природних ресурсів, контролю за використанням і охороною земель, економічного та екологічного обґрунтування бізнес-планів та проектів землеустрою.
В силу ч. 2 ст. 20 Закону України «Про оцінку земель», розд. 4 «Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів» від 27 січня 2006 року N 18/15/21/11, дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються як витяг з технічної документації з нормативної грошовоїоцінки земельної ділянки.
Відповідно до п. 2 1«Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів»,затвердженої постановою КМУ від 23.03.95 р. № 213, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянкиви дається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки
Таким чином, землекористувач земельної ділянки здійснює обчислення розміру плати за землю виключно на підставі розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка вказана у відповідному витягу з технічної документації, виданому територіальним органом Держгеокадастру за місцем розташування земельної ділянки.
Позивач, 21 березня 2016 року, одержавши від Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 01.03.2016р.за №№ 03-07/010316/8---№03-07/010316/20 та отримавши 06 квітня 2016 року інформацію щодо суб'єкта та об'єкта земельних відносин на 2016р. №2014 від 30.03.2016р., підготовлену Дніпропетровською регіональною філією Державного, із застосуванням нової нормативно грошової оцінки землі базовою вартістю 1 кв.м. землі – 306,35 грн. та тiльки дізнався про застосування дати нормативно грошової оцінки землі оцінки станом на 01.01.2013 .
Позивач здійснив розрахунок плати за землю із врахуванням індексації та локальних коефіцієнтів в 2016 році і з’ясувалося, що розмір земельного податку збільшився понад 50% - на 1 082 422,15 грн., а розмір орендної плати підвищено на 63% -74 746 559,29 грн. Таким чином, всього Позивач в 2016 році зобов’язаний сплатити 195 844 107,13 грн.
Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України "Про оренду землі" орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату є однією з істотних умов договору.
Як зазначалося вище, згідно п.289.2 статті 289 ПКУ при розрахунку розмiру земельного податку та орендної плати до нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно коефіцієнт індексації залежно від дати проведення
Отже,невизначенність цієї дати унеможливлює розрахунок розміру орендних платежів за землю та земельного податку.
Разом з тим, фактично запроваджуючи з 01.01. 2016 нову нормативно грошову оцiнку та новий розмір плати за землю, Відповідач юридично визначив всі складові для її розрахунку тільки 27 квітня 2016 року, прийнявши рішення № 5/7.
За таких обставин, відсутність на 01.01.2016 року конкретного розміру орендної плати, однієї із встановлених законом істотних умов договору, порушує норми чинного законодавства.
Статтею 17 ГК України передбачено, що система оподаткування будується за принципами економічної доцільності, соціальної справедливості, поєднання інтересів суспільства, держави, територіальних громад, суб'єктів господарювання та громадян.
Підпунктом 4.1.9 пункту 4.1 статті 4 ПК України визначено таку основну його засаду як стабільність.
Стабільність зміни до будь-яких елементів податків та зборів не можуть вноситися пізніш як за шість місяців до початку нового бюджетного періоду, в якому будуть діятинові правила та ставки. Податки та збори, їх ставки, а також податкові пільги не можуть змінюватися протягом бюджетного року.
Відповідно до ч.1 ст.69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставах яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.
Відповідно до ч.1 ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, оскільки дії відповідача порушують права позивача щодо гарантій основних принципів державного регулювання системи оподаткування суб'єктів господарювання, а тому позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 11, 71, 94, 158 – 163 КАС України, -
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Нижньодніпровський Трубопрокатний завод» до Дніпропетровської міської ради, третя особа – Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області про визнання дій протиправними – задовольнити в повному обсязі.
Визнати дії Дніпропетровської міської ради щодо прийняття рішень від 15.07.2015 року N4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Дніпропетровська» та від 27.04. 2016 року №5/7 «Про внесення змін до рішення міської ради від 15.07.2015 №4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м.Дніпропетровська» протиправними.
Визнати рiшення Дніпропетровської міської ради від 15.07.2015 року N4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м.Дніпропетровська» та від 27.04. 2016 року №5/7 «Про внесення змін до рішення міської ради від 15.07.2015 №4/65 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м.Дніпропетровська» нечинними.
Зобов’язати Управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської областідля обчислення земельного податку та орендної плати за землю в 2016 році оформити та видатиПУБЛІЧНОМУ АКЦIОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «IНТЕРПАЙП НИЖНЬОДНIПРОВСЬКИЙ ТРУБОПРОКАТНИЙ ЗАВОД» витяги та інформацію щодо суб'єкта та об'єкта земельних відносин на 2016р. з технічної документації нормативної грошової оцінки земель, затвердженої рішенням Дніпропетровської міської ради від 26.12.2007р. № 5/26 «Про затвердження проекту «Нормативна грошова оцінка земель м. Дніпропетровська».
Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку через Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі в 10-ти денний строк з дня її проголошення.