Справа № 826/25865/15
Суддя: Лічевецький І.О.
Дата ухвалення: 2016-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Файдюка В.В., Мельничука В.П.., при секретарі - Війтович Т.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні за апеляційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 квітня 2016 року адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислова компанія «Каскад-Імпекс» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Міністерство культури України, про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ

Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислова компанія «Каскад-Імпекс» (надалі за текстом - «ТОВ «Каскад-Імпекс») звернулось до суду з позовом про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 26/15/10/26-7/1011/02/4 від 10.11.2015 р.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 квітня 2016 року адміністративний позов задоволено повністю.

В апеляційній скарзі Державна архітектурно-будівельна інспекція України, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, Київський апеляційний адміністративний суд дійшов наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що позаплановою перевіркою дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил виявлено ряд порушень на об'єкті «Будівництво офісно-житлового комплексу на перетині вулиць Павлівської та Златоустівської у Шевченківському районі м. Києва».

Зокрема, цією перевіркою зафіксовано не виконання вимог містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у частині погодження та отримання позитивних висновків органів охорони культурної спадщини.

26 лютого 2015 р. Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві винесено припис, яким ТОВ «Каскад-Імпекс» зобов'язано усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності до 26.03.2015 р.

Позаплановою перевіркою, результати якої оформлено актом від 29.10.2015 р., встановлено, що на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва генпідрядною організацією TOB «Столичні Будтехнології», на замовлення TOB «Каскад-Імпекс» виконуються будівельні роботи із будівництва офісно-житлового комплексу на підставі виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві дозволу на виконання будівельних робіт № 1433-Шв/Р від 18.06.2009 р.

Перевіркою виявлено ряд порушень, у тому числі і невиконання позивачем припису Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 26.02.2015 р. щодо необхідності погодження та отримання позитивних висновків органів охорони культурної спадщини (не погоджено історико-містобудівне обґрунтування Міністерством культури і туризму України, а також проект не узгоджено зі спеціально уповноваженими органами охорони культурної спадщини).

На підставі висновків, викладених в акті перевірки, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві винесено постанову № 26/15/10/26-7/1011/02/4 від 10.11.2015 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Названою постановою на позивача, на підставі п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», накладено штраф у розмірі 13 780 грн. за невиконання припису від 26.02.2015 р. в частині необхідності погодження та отримання позитивних висновків органів охорони культурної спадщини.

Пунктом 1 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 р. № 208/94-ВР установлено, що за невиконання приписів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил плат суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу у розмірі десяти мінімальних заробітних.

Спеціальним законом, який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, є Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (надалі за текстом - «Закон № 3038-VI»).

За змістом статті 29 Закону № 3038-VI містобудівні умови та обмеження є основною вихідних даних. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі. Склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Згідно пункту 3.4 Розділу ІІІ Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженому наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 109 від 07.07.2011 р. та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 р. за № 912/19650, Розділ «Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки» містить, серед іншого, вимоги щодо охорони культурної спадщини з урахуванням положень Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Частиною 3 статті 32 Закону України «Про охорону культурної спадщини» від 8 червня 2000 р. № 1805-III установлено, що на охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам'яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

Список історичних населених місць України (міста і селища міського типу) затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 р. № 878, якою м. Київ віднесено до історичного населеного місця.

Відповідно до пункту 8 Порядку визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України № 318 від від 13 березня 2002 р., опрацюванню проектної документації на будівництво, реконструкцію будівель і споруд у межах історичних ареалів повинно передувати розроблення історико-містобудівних обґрунтувань.

Пунктом 3 Методичних рекомендацій, затверджених наказом Міністерства культури України № 122 від 17.02.2012 р. визначено, що історико-містобудівне обґрунтування - це науково-проектна документація, яка визначає наукову концепцію врахування пам'яток, об'єктів культурної спадщини, традиційного характеру середовища як містоформуючих чинників при проектуванні будівель і споруд.

Згідно пункту 11 названих Методичних рекомендацій розроблене історико-містобудівне обґрунтування замовник подає на погодження до Міністерства культури України або до іншого органу охорони культурної спадщини у разі делегування йому відповідних повноважень Міністерством культури України. Після отримання зазначеного погодження історико-містобудівне обґрунтування затверджується замовником у складі проектної документації.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи на замовлення ТОВ «Каскад-Імпекс» було розроблено проект «Будівництво офісно-житлового комплексу на перетині вул. Павлівської та Златоустівської у Шевченківському районі м. Києва».

Відповідно до відмітки, скріпленої печаткою, на титульному аркуші цей проект було погоджено із Державною службою з питань національної культурної спадщини 02.03.2007 р.

02.06.2008 р. позивачеві видано дозвіл № 0409-Шв/Р на виконання будівельних робіт

04 лютого 2014 р. Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради надано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки на перетині вул. Павлівської та Златоустівської у Шевченківському районі м. Києва.

Пунктом 12 названих містобудівних умов та обмежень передбачена необхідність отримати позитивний висновок Управління охорони культурної спадщини, висновок Міністерства культури України та надати проект на розгляд та узгодження відповідних спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини.

На виконання зазначених вимог на замовлення позивача було розроблене історико-містобудівне обґрунтування, яке останній листом № 21 від 20.11.2014 р. направив до Міністерства культури України.

У Міністерстві культури України згаданий лист зареєстровано 26 листопада 2014 р. за № 7558/0/5-14, проте історико-містобудівне обґрунтування погоджене не було і рішення про відмову у погодженні не приймалось.

Пунктом 106 Переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, затвердженого Законом України «Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності» від 19 травня 2011 р. № 3392-VI погодження програм та проектів містобудівних, архітектурних і ландшафтних перетворень, будівельних, меліоративних, шляхових, земельних робіт, реалізація яких може позначитися на стані пам'яток місцевого значення, їх територій і зон охорони віднесено до документів дозвільного характеру.

У статті 1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» від 06 вересня 2005 р. № 2806-IV надано визначення термінів, що вживаються у ньому. Розкрито і зміст терміну «принцип мовчазної згоди» - це принцип, згідно з яким суб'єкт господарювання набуває право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності без отримання відповідного документа дозвільного характеру, за умови якщо суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою подано в установленому порядку заяву та документи в повному обсязі, але у встановлений законом строк документ дозвільного характеру або рішення про відмову у його видачі не видано або не направлено.

Відповідно до частини 1 статті 4-1 названого Закону строк видачі документів дозвільного характеру становить десять робочих днів, якщо інше не встановлено законом.

Частиною 6 статті 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» передбачено, що у разі якщо у встановлений законом строк суб'єкту господарювання не видано або не направлено документ дозвільного характеру або рішення про відмову у його видачі, то через десять робочих днів з дня закінчення встановленого строку для видачі або відмови у видачі документа дозвільного характеру суб'єкт господарювання має право провадити певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності. Копія заяви (опису прийнятих документів) з відміткою про дату їх прийняття є підтвердженням подачі заяви та документів адміністратору або дозвільному органу.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України № 77 від 27 січня 2010 р. «Деякі питання застосування принципу мовчазної згоди» установлено, що в разі ненадання у визначений законом строк суб'єкту господарювання документа дозвільного характеру або рішення про відмову у його видачі суб'єкт господарювання має право провадити певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності без одержання документа дозвільного характеру через 10 робочих днів з дня закінчення строку, встановленого для видачі документа дозвільного характеру або прийняття рішення про відмову в його видачі, на підставі копії опису прийнятих документів з відміткою про дату їх прийняття.

З огляду на наведені правові норми та фактичні обставини справи слід погодитись з висновком суду попередньої інстанції про те, що оскільки Міністерство культури України не вчинило жодних дій спрямованих на погодження чи відмову у погодженні історико-містобудівного обґрунтування, ТОВ «Каскад-Імпекс» набуло право на провадження будівельних робіт без такого погодження за принципом мовчазної згоди.

За таки обставин, як вірно зазначив суд першої інстанції, у Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві були відсутні підстави для притягнення позивача до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що місцевим адміністративним судом при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

За правилами ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 160, 198, 200, 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 квітня 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подачі в 20-ти денний строк з дня складення ухвали в повному обсязі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України, з подачею документу про сплату судового збору, а також копій касаційної скарги відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, та копій оскаржуваних рішень судів першої та апеляційної інстанцій.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

суддя В.В.Файдюк

суддя В.П.Мельничук

Ухвала складена в повному обсязі 11 липня 2016 р.

Головуючий суддя Лічевецький І.О.

Судді: Мельничук В.П.

Файдюк В.В.