Справа № 808/7943/14
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2016-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2016 року (о 15 год. 45 хв.) Справа № 808/7943/14 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Батрак І.В.,

за участю секретаря Лялько Ю.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

представників відповідача ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго»

до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Запоріжжі Міжрегіонального Головного управління ДФС

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Дніпроенерго» (далі ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго», позивач) звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду (далі - суд) із позовом до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Запоріжжі Міжрегіонального Головного управління ДФС (далі СДПІ з ОВП у м. Запоріжжі Міжрегіонального ГУ ДФС, відповідач), в якому просить визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення відповідача від 04.11.2014 №.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, надав пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві, додаткових поясненнях до позову від 20.01.2016 (вх. №2013) та надав також усні пояснення. Позовні вимоги ґрунтуються на тому, що по податковому повідомленню-рішенню № від 12.08.2014, яким позивачу на суму 1 339 749 грн. зменшено розмір відємного значення суми ПДВ, в межах десяти календарних днів з дня отримання було розпочату процедуру адміністративного, а потім судового оскарження. Зазначає, що у разі, коли за результатами перевірки податковим органом встановлено завищення задекларованого платником податку залишку відємного значення податкової декларації з ПДВ і виписано податкове повідомлення-рішення за формою В4 та якщо платником податку здійснювалось оскарження такого рішення, яке після процедури адміністративного або судового оскарження залишене без змін, то сума завищеного залишку відємного значення зі знаком «-» підлягає відображенню по картці особового рахунку платника податку протягом 10 календарних днів та по відповідному рядку декларації звітного періоду, в якому закінчено процедуру оскарження. Тобто, до вступу у законну силу постанови по справі №808/5737/14 (до 06.10.2015) грошове зобовязання, визначене податковим повідомленням-рішенням № від 12.08.2014 було неузгодженим. Таким чином, до його узгодження визначене у вказаному рішенні грошове зобовязання не породжує жодних зобовязань для позивача, отже, вважає, що твердження відповідача про безпідставне заниження ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго» податкового зобовязання з ПДВ на суму 1 339 749,00 грн. у декларації за серпень 2014 року є необґрунтованим та неправомірним. На підставі викладеного, просить адміністративний позов задовольнити та скасувати спірне рішення відповідача.

Представники відповідача у судовому засіданні проти позову заперечили із підстав, наведених у наданих суду запереченнях від 15.12.2015 №2273/10 (вх. №55184). Зокрема, зазначають, що під час проведенні перевірки ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго» встановлено не відображення в податковій звітності результатів попередніх перевірок (акт №240/28-04-41-10/00130872 від 23.07.2014), що призвело до заниження суми податкових зобовязань та сплати ПДВ до бюджету, який після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду(рядок 24) податкової декларації за серпень 2014 року на суму 1 339 749,00 грн. Посилаються на приписи статті 14 Податкового кодексу України та зазначають, що СДПІ з ОВП у м. Запоріжжі Міжрегіонального ГУ ДФС за результатами попередніх документальних перевірок прийнято податкові повідомлення-рішення на завищену суму залишку відємного значення, який після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду в сумі 1 339 749,00 грн. з урахуванням часткових самостійних коригувань підприємства. Вважають, що в розумінні Податкового кодексу України такий залишок не є грошовим зобовязанням, таким чином, визначена податковим органом сума завищення залишку відємного значення за результатами документальних перевірок підлягає відображенню в податковій декларації з ПДВ в рядку 21.3. Ураховуючи викладене, просять у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

На підставі статті. 160 КАС України в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини постанови та оголошено про час виготовлення постанови у повному обсязі.

Розглянувши та дослідивши надані документи, заслухавши пояснення представників сторін, судом встановлені наступні обставини.

ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго» (ідентифікаційний код 001308720) є юридичною особою, яка зареєстрована 08.04.1998 юридичною особою, про що свідчить виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців.

Заступником начальника відділу податкового супроводження підприємств паливно-енергетичного комплексу та житлово-комунального господарства СДПІ з ОВП у м. Запоріжжі ОСОБА_4 була проведена камеральна перевірка даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість, за результатами якої складений відповідний акт від 14.10.2014 №156/28-04-41-00/00130872.

Перевіркою правомірності нарахування податкових податкового кредиту встановлено порушення пункту 4 Розділу V Порядку заповнення і подання податкової декларації з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 13.11.2013 №678, в частині не відображення у рядку 21.3 «зменшено/збільшено залишок відємного значення за результатами перевірки податкового органу» декларації з ПДВ за серпень 2014 року зменшення відємного значення у сумі 1 339 749,00 грн., за квітень 2014 року, визначене у акті перевірки №240/28-04-41-00/00130872 від 23.07.2014, внаслідок якої винесено податкове повідомлення-рішення № від 12.08.2014 на суму 1 339 749,00 грн. та строк виправлення платником податків показників податкової звітності настав у серпні 2014 року. Тобто, на думку фахівця податкового органу, внаслідок не відображення зменшення відємного значення у сумі 1 339 749,00 грн. у податковій декларації за серпень 2014 року ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго» безпідставно занижено суму податкових зобовязань та сплати ПДВ до бюджету на суму 1339 749,00 грн. у рядку 25 податкової декларації з ПДВ за серпень 2014 року. Сума податку на додану вартість, яка підлягає нарахуванню та сплаті в бюджет за підсумками поточного звітного періоду (рядок 18 рядок 21) відсутнє відображення вищезазначеної суми.

Указаний акт був направлений на адресу підприємства та отриманий 17.10.2014 (вх. №1480), про що свідчить відбиток календарного штампу на супровідному листі до акту.

Не погоджуючись із висновками відповідача, викладеними в Акті, позивачем подано заперечення від 23.10.2014 №06/2151 до акту про результати камеральної перевірки, проте листом від 30.10.2014 №5770/10/28-04-41-00 СДПІ з ОВП у м. Запоріжжі повідомила позивача про залишення висновків акту без змін.

На підставі Акту та вказаного порушення відповідачем 04.11.2014 було прийнято податкове повідомлення-рішення форми «Р» № НОМЕР_1, яким позивачу збільшено суму грошового зобовязання за платежем податок на додану вартість у сумі 2 009 623,50 грн., у тому числі за основним платежем у сумі 1 339 749,00 грн., за штрафними санкціями у сумі 669 874,50 грн. Оскаржуване рішення отримано підприємством 06.11.2014.

Вважаючи прийняте відповідачем рішення протиправним позивач звернувся із даним позовом до суду. При цьому, суд зауважує, що спір щодо правомірності дій під час призначення та проведення перевірки, яка стала підставою для винесення оскаржуваного рішення, між сторонами відсутній.

Ураховуючи викладене, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Спірні правовідносини регулюються Податковим кодексом України № 2755-VI від 02.12.2010 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі Податковий кодекс України), який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити перевірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

У підпункті 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України закріплено, що контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Згідно із пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, органи державної податкової служби мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться органами державної податкової служби в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на органи державної податкової служби. Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні органу державної податкової служби виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком (пункт 76.1 статті 76 Податкового кодексу України).

Судом встановлено, що СДПІ з обслуговування великих платників у м. Запоріжжі у період з 11.06.2014 по 16.07.2014 було проведено документальну позапланову виїзну перевірку правомірності нарахування ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго» відємного значення різниці між сумою податкового зобовязання та сумою податкового кредиту податку на додану вартість в розмірі 2494059,00 грн. за квітень 2014 року, за результатами якої складено Акт № 240/28-04-41-10/00130872 від 23.07.2014.

На підставі висновків акту перевірки відповідачем 12.08.2014 прийняте податкове повідомлення-рішення № НОМЕР_2, яким ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго» зменшено розмір відємного значення з податку на додану вартість за квітень 2014 року у розмірі 1 339 749,00 грн.

Не погоджуючись із вказаним рішенням відповідача позивач оскаржив його у адміністративному порядку шляхом направлення скарги від 21.08.2014 №06/1760 до Міжрегіонального Головного управління Міндоходів Центрального офісу з обслуговування великих платників, однак відповідно до рішення про результати розгляду скарги від 15.09.2014 №16791/10/28-10-10-4-33, яке отримано позивачем 17.09.2014, податкове повідомлення-рішення від 12.08.2014 № залишено без змін, а скаргу без задоволення.

У вересні 2014 року ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго» звернулося до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Запоріжжі Міжрегіонального головного управління Міндоходів від 12.08.2014 № НОМЕР_2.

Постановою від 16.04.2015 по справі №808/5737/14 позов задоволено частково, скасовано податкове повідомлення-рішення СДПІ з ОВП у м. Запоріжжі в частині зменшення ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго» відємного значення податку на додану вартість на 40 366,00 грн., в іншій частині у задоволені позову відмовлено.

Проте, постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 06.10.2015 апеляційну скаргу відповідача залишено без задоволення. Апеляційну скаргу позивача задоволено частково, постанову від 16.04.2015 в адміністративній справі № 808/5737/14 скасовано, позов ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго» задоволено частково, визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення СДПІ з ОВП у м. Запоріжжі Міжрегіонального головного управління Міндоходів № НОМЕР_2 від 12.08.2014 в частині зменшення відємного значення податку на додану вартість в розмірі 1 186 028,00 грн., у задоволенні позову в іншій частині відмовлено.

У відповідності із частиною третьою статті 254 КАС України у разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Частиною пятою статті 254 КАС України передбачено, що постанова або ухвала суду апеляційної чи касаційної інстанції за наслідками перегляду, постанова Верховного Суду України набирають законної сили з моменту проголошення, а якщо їх було прийнято за наслідками розгляду у письмовому провадженні, - через п'ять днів після направлення їх копій особам, які беруть участь у справі.

Відповідно до пункту 46.1 статті 46 Податкового кодексу України податкова декларація, розрахунок (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов'язання, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.

Пунктами 200.1-200.3 статті 200 Податкового кодексу України передбачено, що сума податку, що сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов'язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

При позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.

При від'ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу), а в разі відсутності податкового боргу - зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Так, згідно із пунктом 200.4 вказаної статті якщо в наступному податковому періоді сума, розрахована згідно з пунктом 200.1 цієї статті, має від'ємне значення, то:

а) бюджетному відшкодуванню підлягає частина такого від'ємного значення, яка дорівнює сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, а в разі отримання від нерезидента послуг на митній території України - сумі податкового зобов'язання, включеного до податкової декларації за попередній період за отримані від нерезидента послуги отримувачем послуг;

б) залишок від'ємного значення попередніх податкових періодів після бюджетного відшкодування включається до складу сум, що відносяться до податкового кредиту наступного податкового періоду.

У пункті 4 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерство доходів і зборів України від 13.11.2013 № 678, (чинного на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок), зазначено, що залишок від'ємного значення (для декларації 0110 - після бюджетного відшкодування) включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (відображається у рядку 24 декларації поточного звітного (податкового) періоду та переноситься до рядка 21.2 декларації наступного звітного (податкового) періоду).

Рядок 21.3 передбачений для відображення збільшення або зменшення залишку від'ємного значення, який (для декларації 0110 - після бюджетного відшкодування) включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (рядок 24) за результатами камеральної чи документальної перевірки, проведеної контролюючим органом.

У рядку 25 декларації вказується сума податку на додану вартість, яка підлягає нарахуванню за підсумками поточного звітного (податкового) періоду, з урахуванням залишку від'ємного значення попереднього звітного (податкового) періоду та: сплачується до загального фонду державного бюджету - рядок 25.1 декларації 0110; частково сплачується до спеціального фонду державного бюджету - рядок 25.1 декларації 0140; спрямовується на спеціальний рахунок сільськогосподарського підприємства - рядок 25.2 декларації 0121-0123; частково спрямовується на спеціальний рахунок переробного підприємства - рядок 25.2 декларації 0140; залишається у розпорядженні сільськогосподарського підприємства - рядок 25.2 декларації 0130.

За загальним правилом положень пункту 4 розділу V Порядку, ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго» при заповненні рядка 21.3 декларації з податку на додану вартість, передбаченого для відображення збільшення або зменшення залишку від'ємного значення, який після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (рядок 24), повинен був врахувати результати зазначених перевірки, проведених органом державної податкової служби (акт № 240/28-04-41-10/00130872 від 23.07.2014), чим зменшити залишок від'ємного значення, який після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду на 1 339 749,00 грн.

Однак, на час подачі позивачем податкової декларації з ПДВ за серпень 2014 року, так і на день проведення камеральної перевірки, висновки зроблені контролюючим органом в акті «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки правомірності нарахування ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго» відємного значення різниці між сумою податкового зобовязання та податкового кредиту податку на додану вартість в розмірі 2 494 059,00 грн. за квітень 2014 року» були неузгодженими.

Отже, позивач при заповненні рядка 21 декларації з податку на додану вартість за серпень 2014 року, передбаченого для відображення збільшення або зменшення залишку від'ємного значення, який після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (рядок 24), не міг і не повинен був враховувати неузгоджені результати вказаної перевірки, викладені в акті № 240/28-04-41-10/00130872 від 23.07.2014.

Відповідно до абзацу четвертого пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов'язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Таким чином, права та обовязки як платника податків щодо сплати податкового зобовязання, так і податкового органу щодо примусового стягнення виникають лише після набрання законної сили судовим рішенням.

Діючою, на час виникнення спірних правовідносин між сторонами, редакцією Податкового кодексу України не передбачено дій платника податків у випадку оскарження податкового повідомлення-рішення про зменшення суми відємного значення суми податку на додану вартість, але передбачено, що платник податків має право оскаржити таке рішення контролюючого органу (пункт 56.1 статті 56 Податкового кодексу України).

При цьому, норми чинного податкового законодавства не містять заборони декларування відємного значення з податку на додану вартість без урахування висновків податкового органу, які не набули статусу обов'язкових до вступу відповідного судового рішення в законну силу, у даному випадку, остаточне рішення по справі №808/5737/14 набрало законної сили 06.10.2015.

Застосовуючи аналогію закону, в частині оскарження платником рішень контролюючого органу про збільшення сум грошового зобовязання, та приймаючи до увагу законодавчо визначену можливість оскарження будь-якого рішення контролюючого рішення, можливо дійти висновку про те, якщо податковий орган зменшує розмір відємного значення суми податку на додану вартість, то обовязок платника податків врахувати ці суми зменшення у наступних податкових періодах виникає лише після набрання законної сили судовим рішенням, яким би було встановлено правомірність рішення контролюючого органу про зменшення розміру відємного значення суми податку на додану вартість.

Оскільки, встановлені обставини справи свідчать про те, що на час прийняття спірного податкового повідомлення-рішення, було відсутнє судове рішення, яке б набрало законної сили та яким би було встановлено правомірність висновків податкової інспекції щодо завищення залишку відємного значення з податку на додану вартість, суд з огляду на суть спірних правовідносин, дійшов висновку про протиправність оскарженого податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку

Частиною першою статті 11 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Як встановлено частиною першою, другою статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд, відповідно до статті 86 КАС України оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведена правомірність прийнятого рішення, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до приписів частини першої статті 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

Керуючись ст. ст. 94, 158-163 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Запоріжжі Міжрегіонального Головного управління ДФС № від 04.11.2014.

Присудити на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» суму судового збору 487,20 грн. (чотириста вісімдесят сім гривен двадцять копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Запоріжжі Міжрегіонального Головного управління ДФС

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України, або прийняття постанови у письмовому провадженні з дня отримання такої постанови, апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя І.В. Батрак