Справа № 822/712/16
Суддя: Білоус О.В.
Дата ухвалення: 2016-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 822/712/16

Головуючий у 1-й інстанції: Ніколайчук М.Є.

Суддя-доповідач: Білоус О.В.

13 липня 2016 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білоуса О.В.

суддів: Совгири Д. І. Курка О. П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 травня 2016 року у справі за адміністративним позовом Житлово-будівельного кооперативу "Новобудова" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи на стороні відповідача - головний інспектор будівельного нагляду відділу ДАБ контролю Управління ДАБ контролю Департаменту ДАБ контролю та нагляду ДАБІ України Чучмій Андрій Олександрович, головний інспектор будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу ДАБ контролю та ринкового нагляду Департаменту ДАБІ у м. Києві Скляров Олександр Сергійович про визнання протиправними та скасування припису і постанови,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом щодо визнання протиправним і скасування припису Державної архітектурно-будівельної інспекції України про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.03.2016, виданого ЖБК "Новобудова", та визнання протиправною і скасування постанови Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 25.03.2016 № 034/40-212-10/2393 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ЖБК "Новобудова".

Постановою Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 травня 2016 року адміністративний позов задоволено.

Не погодившись із прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нову постанову про відмову в задоволені адміністративного позову. В апеляційній скарзі апелянт посилається на неповне з'ясування судом першої інстанції всіх обставин справи, порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного її вирішення.

До початку судового засідання від відповідача (апелянта) надійшло клопотання про розгляд даної справи за відсутності уповноваженого представника останнього. Водночас, скаржник зазначив, що доводи апеляційної скарги підтримує в повному обсязі та просить її задоволити.

Позивачем на адресу суду надіслано заперечення на апеляційну скаргу, зі змісту якого вбачається, що ЖБК "Новобудова" проти задоволення апеляційної скарги відповідача заперечує, через необгрунтованість останньої, та вважаючи доводи викладені в ній такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

До початку судового засідання позивачем надано клопотання про відкладення розгляду справи в зв'язку з неможливістю забезпечення явки уповноважених представників, яке залишено судовою колегією без задоволення, як таке, що є необгрунтованим та не підтвердженим жодними належними та допустимими доказами.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 197 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодної з осіб, які беруть участь у справі, у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, колегія суддів визнала за можливе розглянути апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 10.03.2016 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил житлово-будівельного кооперативу "Новобудова", ТОВ "Укрінжинірбуд" по будівництву багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями (секція № 7) по вул. Покришкіна, 8В, у м. Вінниці.

За результатами останньої складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.03.2016 року, де зазначено, що ЖБК "Новобудова" (замовник будівництва) та ТОВ "Укрінжинірбуд" (підрядна організація) здійснюється будівництво секції № 7 багатоповерхового житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення по вулиці Покришкіна, 8В, у місті Вінниці, за відсутності проектної документації на вказаний об'єкт.

Окрім вказаного, в акті перевірки від 10.03.2016 року уповноваженими представниками відповідача зазначено наступне: будівельні роботи на об'єкті будівництва фактично були розпочаті за відсутності документа, що надає право на початок виконання будівельних робіт; будівельні роботи на об'єкті виконуються за відсутності належним чином затвердженої проектної документації та робочої документації, а фактичні показники об'єкта будівництва не відповідають вихідним даним - Містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки, виданих Департаментом архітектури, містобудування та кадастру Вінницької міської ради 13.10.2015 року за № 145, де визначено, що граничнодопустима висота будівлі складає 12 поверхів, хоча фактично збудовано 13 поверхів; на об'єкті відсутні робочі креслення, виконавчі схеми, загальний журнал робіт, журнали спеціальних робіт; будівельні роботи проводяться з порушенням вимог ДБН, а саме - будівельні роботи виконуються без підтвердження належної якості попередньо виконаних робіт і без складання актів на закриття прихованих робіт.

Акт складено без залучення третіх осіб у присутності керівника проекту Левіна В.В.

Ці ж порушення зазначено у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.03.2016 року, де також зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 15:30 год. 25.03.2016 році у приміщенні Державної архітектурно-будівельної інспекції України за адресою м.Київ, бульвар Лесі Українки, 26. (а.с. 14).

Судом першої інстанції встановлено, що відомості про його отримання позивачем, чи надіслання його позивачу поштовим зв'язком - відсутні.

10.03.2016 року головним інспектор будівельного нагляду відділу ДАБ контролю управління ДАБ контролю Департаменту ДАБ контролю та нагляду ДАБІ України Чучмій А.О. та головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу ДАБ контролю та ринкового нагляду Департаменту ДАБІ у м. Києві Скляровим О.С. складено протокол та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, якими зобов'язано позивача забезпечити дотримання вимог державних будівельних норм для житлових будинків у термін до 10.04.2016 року.

25.03.2016 року головним інспектором будівельного нагляду відділу державного архітектурно-будівельного контролю управління державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Державної архітектурно-будівельної інспекції України Скляровим О.С. винесено постанову № 034/40-212-10/2393 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою житлово-будівельний кооператив "Новобудова" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 124 020 грн.

Не погоджуючись з вказаним позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що в ході розгляду справи твердження позивача щодо порушення відповідачем норм чинного законодавства в сфері здійснення державного архітектурно-будівельного контролю останнім не спростовано.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції і не вбачає підстав для задоволення вимог апеляційної скарги з огляду на наступне.

Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до частини 1 статті 6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Таким чином адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для відновлення порушеного права в зв'язку із прийняттям рішення суб'єктом владних повноважень особа повинна довести, яким чином відбулось порушення її прав.

Аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що завданням адміністративного судочинства є захист порушених прав, свобод та інтересів осіб.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності регулюються Законом України „Про регулювання містобудівної діяльності", Законом України „Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року №244.

Згідно з частинами першою, другою статті 41 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок), встановлено, що цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Відповідно до пункту 5 зазначеного Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно пункту 7 названого Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Обов'язок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва закріплено пунктом 9 аналізуємого Порядку.

В пункті 13 Порядку зазначено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватися з актом перевірки, подавати свої пояснення або заперечення.

Судом першої інстанції встановлено, що перевірку дотриманням позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил було проведено відповідачем у присутності особи, яка не є уповноваженою особою ЖБК "Новобудова".

Згідно з пунктом 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктом 17 зазначеного Порядку передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції (пункт 18 Порядку).

Абзацом 2 пункту 18 цього ж Порядку встановлено, що Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Таким чином, враховуючи встановлені судом першої інстанції обставини, що на разі підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами, судова колегія апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності факту неповідомлення позивача про проведення позапланової перевірки відповідачем.

Відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року № 244 визначено процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", пунктом 13 якого визначено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Згідно з пункту 14 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком, а в п. 17 останнього визначено, що справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Як вбачається з наявних матеріалів справи судом першої інстанції в судовому засіданні було досліджено надані позивачем Містобудівний паспорт на проектування багатоквартирного житлового будинку (секції 7) з вбудовано - прибудованими приміщеннями громадського призначення (а.с.51); рішення виконавчого комітету Вінницької міської ради № 2320 від 08.10.2015 (а.с.52), містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки № 145 від 13.10.2015 за адресою м. Вінниця, вул. Покришкіна,8В (а.с.53-56), декларацію про початок виконання будівельних робіт по будівництву багатоповерхового житлового будинку з вбудовано - прибудованими приміщеннями громадського призначення (секція 7), які зареєстровані в Департаменті ДАБІ у Вінницькій області за №ВН56 05.11.2015 (а.с. 64-66), які в своїй сукупності фактично спростовують висновки відповідача про порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, викладених в акті перевірки та які скаржник був позбавлений можливості надати перевіряючому органові.

До того ж, судом першої інстанції встановлено факт проведення відповідачем перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил у присутності особи, яка не є уповноваженою особою ЖБК "Новобудова", що також свідчить про порушення Державною архітектурно-будівельною інспекцією України порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Таким чином, судова колегія апеляційної інстанції вважає обгрунтованим висновок суду першої інстанції, що відповідач своїми діями, порушивши законодавчо встановлений порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, позбавив позивача можливості захистити свої права та інтереси.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Вищого адміністративного суду України від 25.02.2014 справа К/800/43320/13.

Отже, колегія суддів переглянувши рішення суду першої інстанції в межах заявлених вимог апеляційної скарги відповідача, вважає, що при його прийнятті суд першої інстанції вірно встановив характер спірних взаємовідносин, дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права. Твердження апеляційної скарги зазначений висновок суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до статті 159 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно з статтею 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі вищевикладеного колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а відтак постанову Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 травня 2016 року слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а постанову Хмельницького окружного адміністративного суду від 30 травня 2016 року - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. ст. 212, 254 КАС України.

Головуючий Білоус О.В.

Судді Совгира Д. І. Курко О. П.