Справа № 826/22597/15
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2016-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

15 липня 2016 року № 826/22597/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Шулежка В.П., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Текстиль-Контакт» до Київської міської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення, визнання заявленої декларантом митної вартості товару щодо товарів, які імпортуються, зобов'язання вчинити певні дії,
В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Текстиль-Контакт» (далі - позивач, ТОВ «Текстиль-Контакт») до Київської міської митниці ДФС (далі - відповідач, КММ ДФС), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про коригування митної вартості товару від 07.08.2015 № 100000011/2015/000122/1;

визнати заявлену декларантом митну вартість товару щодо товарів, які імпортуються;

зобов'язати відповідача здійснити перерахунок митних платежів у відповідності до заявленої декларантом митної вартості.

Представники позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити позов у повному обсязі.

Відповідно до ч.ч. 4, 6 ст. 128 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) розглядається у порядку письмового провадження.

В подальшому, представник відповідача звернувся до суду з запереченнями, в яких просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

07.08.2015 КММ ДФС прийнято рішення № 100000011/2015/000122/1 про коригування митної вартості товарів, імпортованих ТОВ «Текстиль-Контакт», а саме: тканини з синтетичних комплексних ниток, з вмістом не текстурованих ниток з поліефіру не менш як 85 мас. %, пофарбовані в асортименті, склад: арт. Mini-matt 100%, щільність 170 (+/-10) г/м2, завширшки 150 (+/-5) см, полотняного переплетення - 92000,0 м/п (138000,0) м2, яким підвищено митну вартість такого товару.

Під час здійснення контролю за правильністю визначення ТОВ «Текстиль-Контакт» митної вартості товару, який переміщувався позивачем через митний кордон України на підставі ЕМД від 27.07.2015 № 100250005/2015/112485, посадовою особою КММ ДФС виявлено у поданих декларантом для підтвердження такої вартості документах розбіжності та відсутність всіх відомостей, що підтверджують достовірність ціни, що була сплачена чи підлягає сплаті за такий товар, у зв'язку з чим прийнято спірне рішення, в якому зазначено наступне.

Декларантом задекларовану вагу товару 21808 кг., кількість м2 - 138000. У перерахунку щільність тканини складає 152 г/м2, що не відповідає заявленій щільності (170+-10 г/м2). В інвойсі від 03.06.2015 № KT150326J-1 зазначений номер NYKS та дата коносаменту - 18.06.2015, який випущений пізніше. У наданому експертному висновку не зазначені конкретні виробники та постачальники подібної продукції, не зазначені повні дані інтернет-сторінок, на яких розміщена зазначена інформація. У прайс-листі «SHANGHAI THIRD PARTY LOGISTICS LTD» не зазначено одиницю виміру до якої повинні застосовуватись ціни. Також прайс-лист не містить умов продажу щодо мінімальної партії товару, умов сплати та термінів відвантаження, що зазвичай пропонуються навіть у мережі інтернет. Згідно з наданим перекладом митної декларації країни-відправлення, в якості відправника та суб'єкта господарської діяльності за даною поставкою зазначено третю особу - Торгову компанію «Хайченбао».

З огляду на вказані розбіжності, декларанту запропоновано надати (за наявності) протягом 10 календарних днів додаткові документи відповідно до ст. 53 Митного кодексу України (далі - МК України), а саме: договір (угоду, контракт) з третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснювалися за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); виписку з бухгалтерської документації; інші документи за бажанням декларанта.

В свою чергу, декларантом надані додаткові документи, а саме: податкові накладні, за якими, як вказано у спірному рішенні КММ ДФС, неможливо було ідентифікувати оцінюваний товар, а інших додаткових документів, протягом заявленого періоду, декларантом надано не було.

Також 07.08.2015 митним органом складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 100250005/2015/00057.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України; суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

За змістом ст. 50 МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для, зокрема: нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України.

За змістом ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані, зокрема, подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Згідно з ч.ч. 1, 2, 3, 5 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу. Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

Як видно з матеріалів справи, згідно з наданим перекладом митної декларації країни-відправлення, в якості суб'єкта господарської діяльності та відправника за вказаною поставкою зазначено Торгову компанію «Хайченбао», а не «SHANGHAI THIRD PARTY LOGISTICS LTD».

Натомість, з наявного в матеріалах справи перекладу архівних даних реєстрації суб'єкта ЗЕД вбачається, що назва «Хайченбао» - це назва компанії «SHANGHAI THIRD PARTY LOGISTICS LTD» на китайській мові, тобто вказані назви стосуються одного і того самого суб'єкта господарювання на різних мовах - китайській та англійській.

Що стосується експертного висновку щодо рівня цін, суд звертає увагу на те, що вказаний висновок не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, та носить консультаційний характер. Крім того, чинним законодавством не встановлено конкретних вимог та переліку відомостей (критеріїв), які повинен містити як експертний висновок, так і прайс-лист.

В той же час, суд не може прийняти до уваги твердження позивача про те, що імпортований товар - тканини з синтетичних комплексних ниток, з вмістом не текстурованих ниток з поліефіру не менш як 85 мас. %, пофарбовані в асортименті, не відповідають заявленій щільності (170+-10 г/м2) через природне зневоднення тканини в процесі транспортування, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаних обставин позивачем суду не надано.

Так само, позивачем не надано будь-яких аргументів та доводів щодо зазначення в інвойсі від 03.06.2015 № KT150326J-1 номеру NYKS та дати коносаменту - 18.06.2015, який виданий пізніше.

З огляду на викладене, суд погоджується з твердженням відповідача, що подані позивачем документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена, а відтак сумніви КММ ДФС стосовно достовірності наданих ТОВ «Текстиль-Контакт» до митного оформлення відомостей є обґрунтованими.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Таким чином, митниця може вимагати, а суб'єкт господарювання має надати лише належні документи для перевірки та підтвердження правильності зазначеної митної вартості товару. Надання неналежних документів не може вважатися виконанням вимог Митниці щодо підтвердження митної вартості товарів. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 10.04.2012 у справі № 21-52а12.

Згідно з ч. 2 ст. 2442 КАС України висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

Згідно з ч. 6 ст. 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Враховуючи, що позивач не надав КММ ДФС документів на обґрунтування митної вартості товару, суд приходить до висновку про наявність у останньої достатніх правових підстав для визначення митної вартості товару, що імпортувався ТОВ «Текстиль-Контакт», на підставі наявних відомостей.

Відповідно до ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Згідно з ч. 3 ст. 57 Митного кодексу України кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

З матеріалів справи видно, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), передбачений ст. 58 МК України, не міг бути застосований, оскільки у посадової особи КММ ДФС виникли обґрунтовані сумніви стосовно достовірності наданих декларантом до митного оформлення відомостей, а також у зв'язку з неподанням останнім додаткових документів для підтвердження числових значень складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 59 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята органом доходів і зборів вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Як вбачається зі спірного рішення відповідача, митницею для визначення основи вартості здійснений пошук інформації щодо митних оформлень ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів, яка є у розпорядженні органу доходів і зборів.

За результатами такого пошуку виявлено, що товар за кодом УКТЗЕД , з назвою Mini-matt, походженням з Китаю оформлявся декларантом за даним контрактом від 22.11.2012 № 1 з «SHANGHAI THIRD PARTY LOGISTICS LTD» протягом 2012-2013 років з фактурною ціною на тотожних умовах CIF від 0.70 до 0.89 USD (від 23.12.2015 № 125110000/2013/351661). Також виявлені митні оформлення товару за МД від 16.03.2015 № 100250005/2015/108486 за іншим комерційним контрактом, кількістю та умовами (постачання разом з тканиною Mini-matt також дефектної тканини) від 25.12.2014.

Таким чином, враховуючи неможливість визначення митної вартості товарів на підставі основного методу, передбаченого ст. 58 МК України, митна вартість імпортованих позивачем товарів була правомірно встановлена КММ ДФС з використанням методу визначення митної вартості, передбаченого ст. 59 МК України, за ціною договору щодо ідентичних товарів.

Отже, слід відмітити, що відповідачем прийнято рішення про визначення митної вартості товару за другорядним (за ціною договору щодо ідентичних товарів) методом - послідовно.

Зважаючи на викладене, а також враховуючи, що відповідач прийняв спірне рішення про коригування заявленої митної вартості від 07.08.2015 № 100000011/2015/000122/1, в межах повноважень та з дотриманням вимог чинного законодавства, у суду відсутні належні правові підстави для визнання протиправним та скасування вказаного рішення КММ ДФС.

За таких обставин, не підлягають задоволенню і позовні вимоги про визнання заявленої декларантом митної вартості товару щодо товарів, які імпортуються та про зобов'язання відповідача здійснити перерахунок митних платежів у відповідності до заявленої декларантом митної вартості.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Позивач достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, суду не надав.

Натомість відповідач довів суду відсутність протиправних дій зі свого боку.

За таких обставин позовні вимоги визнаються судом необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Враховуючи положення ст. 94 КАС України, судовий збір сплачений позивачем відшкодуванню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Текстиль-Контакт» відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Окружного адміністративного суду міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

з

Суддя В.П. Шулежко