Справа № 802/4106/15-а
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2016-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

12 липня 2016 р. Справа № 802/4106/15-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дмитришеної Руслани Миколаївни,

за участю:

секретаря судового засідання: Могиль Т.О.

позивача: ОСОБА_1

представника відповідача: ОСОБА_2

третьої особи: ОСОБА_3,

представника третьої особи: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про залишення позову без розгляду у справі:

за позовом: ОСОБА_1

до: комунального підприємства "Вінницьке міське бюро технічної інвентаризації", третя особа на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3

про: скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до комунального підприємства "Вінницьке міське бюро технічної інвентаризації", третя особа на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 про скасування рішення та зобов'язання вчинити дії.

В ході судового розгляду до суду надійшла заява третьої особи на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропущенням строку звернення до суду. Заява обгрунтована тим, що 04.06.2015 року в судовому засіданні по цивільній справі №127/2257/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про вселення та усунення перешкод у користуванні квартирою ОСОБА_1 стало відомо про наявність заперечень ОСОБА_3, де містився витяг про право власності на її частку. Крім того, ОСОБА_1В самостійно додав суду витяги про те, що його право власності на частку не зареєстроване.

Позивач проти задоволення заяви заперечував. Свої заперечення мотивував тим, що 17.06.2015 року останній отримав копію ухвали про відкриття провадження в цивільній справі №127/12311/15-ц, з якої дізнався про рішення щодо державної реєстрації прав (реєстраційний номер 35499139), яким здійснено державну реєстрацію права власності на 3/5 частки квартири за №37 в будинку за №126 а, по вулиці Келецькій, м.Вінниця за ОСОБА_3

Відповідач заяву про залишення позову без розгляду просив задовольнити.

Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача та третьої особи, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність належних підстав для залишення позову без розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дотримання строку звернення з позовом є однією з умов для реалізації права на подання позову у публічно-правових відносинах.

Відповідно до положень статті 55 Конституції України, держава кожному гарантує право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної власності, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, яка гарантує право на судовий захист, зазначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в адміністративному суді, до підсудності якого вона віднесена цим Кодексом. Кожен має право на участь у розгляді своєї справи в адміністративному суді будь-якої інстанції в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини", Європейська Конвенція "Про захист прав людини і основоположних свобод" (далі - Конвенція) і практика Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) є джерелом права. Частиною 1 статті 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Так, у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Іліан проти Туреччини» правило встановлення обмежень доступу до суду в зв'язку з пропуском строку звернення до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Судом з`ясовано, що заява третьої особи мотивована тим, що в провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває цивільна справа №127/2257/15-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про вселення та усунення перешкод у користуванні квартирою.

ОСОБА_3 02.06.2015 року були подані заперечення на позовну заяву, додатком до яких було долучено копію рішення Ленінського районного суду м.Вінниці від 29.03.2011 року з копією витягу про державну реєстрацію прав, де за ОСОБА_3 зареєстровано 3/5 частки квартири АДРЕСА_1. З журналу судового засідання по справі №127/2257/15-ц , що відбулось 04.06.2016 року ОСОБА_1 стало відомо про наявність заперечень та додатків до нього. У вказаному судовому засіданні ОСОБА_1В було додано витяги про те, що його право власності на частку не зареєстроване. Тобто, з 04.06.2015 року ОСОБА_1 відомо про існування рішення про державну реєстрацію прав на частку квартири за третьою особою.

Суд не погоджується з викладеними аргументами третьої особи.

Із наданих документів до заяви про залишення без розгляду, на які посилається заявник неможливо встановити, що саме під час судового засідання від 04.06.2016 року у справі №127/2257/15-ц ОСОБА_1 стало відомо про наявність рішення державного реєстратора КП "ВМ БТІ" про державну реєстрацію прав за ОСОБА_3 Підтверджень того, що ОСОБА_1 ознайомлювався з матеріалами справи суду також не надано. Крім того, ОСОБА_1 у справі №127/2257/15-ц надав суду витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про те, що за ним не зареєстровано право власності. Іншою інформацією щодо зареєстрованого права власності на квартиру АДРЕСА_1 останній не володів.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Суд зазначає, що правовий припис в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, який встановлений законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України не зловживаючи ними.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд приходить до переконання, що подана заява про залишення позову без розгляду є необґрунтованою та такою, що не містить доказів пропущення строку звернення до суду позивачем.

Таким чином, враховуючи дату звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом 18.12.2015 року, вх.№ 36620/15 та те, що про існування оспорюваного рішення позивачу стало відомо лише 17.06.2016 року, з огляду на положення ст. 99 КАС України, суд вважає, що позивачем не пропущено строк звернення до суду.

В контексті зазначеного, суд приходить до висновку про безпідставність заявленого клопотання третьої особи про залишення адміністративного позову без розгляду.

Керуючись ст.ст. 99, 165, 186, 254 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

у задоволенні заяви третьої особи на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 про залишення позову без розгляду відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Відповідно до ч. 6 ст. 254 КАС України ухвали суду, які не можуть бути оскаржені, набирають законної сили з моменту постановлення.

Суддя./підпис/. ОСОБА_5

Копія вірна.

Суддя:

Секретар: