Справа № 823/764/16
Суддя: В.В. Мишенко
Дата ухвалення: 2016-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2016 року справа № 823/764/16

м. Черкаси

15 год. 29 хв.

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Мишенка В.В.,

при секретарі Гордієнку Ю.П.,

за участю сторін:

представника позивача - Мотрійчука Р.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом звернулося управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, в якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі магазину-складу ФОП ОСОБА_2 по АДРЕСА_1 у спосіб визначений інструкцією про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів затвердженої наказом МНС України від 21.10.2014 № 130, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщень магазину-складу та заборони ФОП ОСОБА_2, використання даних приміщень і будівлі за цільовим призначенням, покладення обов'язку щодо забезпечення виконання даної постанови на управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області.

Позовні вимоги мотивовані тим, що у період з 03.06.2016 по 07.06.2016 посадовою особою Звенигородського РВ Управління ДСНС України у Черкаській області проведено планову перевірку додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, магазину-складу ФОП ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1. За результатами перевірки складено акт від 07.06.2016 № 53, в якому встановлені порушення Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VI, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417.

З огляду на те, що виявлені порушення правил техногенної і пожежної безпеки створюють пряму загрозу життю та здоров'ю людей, на підставі ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, позивач просить застосувати заходи реагування до ФОП ОСОБА_2 у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі магазину-складу ФОП ОСОБА_2 по АДРЕСА_1.

Представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав викладених у письмових запереченнях.

Відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи, в судове засідання не з'явився, до суду надіслав письмові пояснення у вигляді заперечень.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що з 03.06.2016 по 07.06.2016 посадовою особою Звенигородського РВ Управління ДСНС України у Черкаській області проведено планову перевірку додержання ФОП ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, у магазині-складі за адресою: АДРЕСА_1.

За результатами перевірки складено акт від 07.06.2016 № 53, в якому встановлені порушення Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VI, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 (далі - ППБУ), Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених постановою КМУ № 444 від 26.06.2013, Порядку забезпечення населення і особового складу невоєнізованими засобами радіаційного захисту, затвердженого постановою КМУ від 19.09.2002 № 1200, Порядку про ведення евакуації у разі загрози виникнення або виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру, затвердженого постановою КМУ № 841 від 30.10.2013, Правил техногенної безпеки у сфері захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях, затверджених наказом МНС України від 15.08.2007 № 557, а саме:

-дерев'яні конструкції горищного приміщення будівлі не піддані вогнезахисному оброблянню (розділ III п.2.5 ППБ в Україні від 05.03.2015);

-приміщення не обладнані системою протипожежного захисту (установкою пожежної сигналізації) (розділ V п.1.2. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-приміщення не забезпечені належною кількістю сертифікованих вогнегасників відповідно до вимог НАПБ Б.03.001-2004 «Типові норми належності вогнегасників» (розділ V п.3.6. ,п.3.9. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-силовій та освітлювальній електричній мережі не проведено випробування на опір ізоляції з оформленням відповідного акту (розділ IV п. 1.20 ППБ в Україні від 05.03.2015);

-наявні електричні світильники підвішені безпосередньо на струмопровідні проводи (розділ IV п. 1.18 ППБ в Україні від 05.03.2015);

-в головному складі освітлювальна електромережа прокладена по дерев'яній коробці дверей (розділ IV п.1.12 ППБ в Україні від 05.03.2015);

-в офісному приміщенні силова та освітлювальна електрична мережа проходить по горючій конструкції перекриття (розділ IV п.1.12. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-при виході з офісного приміщення перепад висоти підлоги (поріг) становить більше як 0,05 м. (розділ III п.2.23, п.2.37 ППБ в Україні від 05.03.2015, п.5.29 ДБН В. 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва»);

-магазин - склад не забезпечений зовнішнім протипожежним водопостачанням виходячи з вимог будівельних норм та інших нормативних документів (розділ V п.2. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-територія не забезпечена первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інвентарем , який використовується для локалізації і ліквідації на початковій стадії розвитку (розділ V п.3.6. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-на території, а також в будівлях, приміщеннях відсутні відповідні знаки безпеки згідно ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальньїе и знаки безопасности" (розділ II п.8. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-для складських приміщень та будівлі не визначені категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки згідно з «Нормами визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також класи зон за «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі- НПАОГІ 40.1-1.32-01), відсутні відповідні позначення на вхідних дверях до приміщень, а також в межах зон усередині приміщень та ззовні (розділ III п.2.9. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-будівля не обладнана установкою захисту від прямих попадань блискавки та вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В. 2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (розділ IV п. 1.21. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-електричний ввід у будівлю виконаний з порушеннями вимог правил пожежної безпеки, а саме нормативна межа вогнестійкості місця проходу кабелю менша ніж у стіни (розділ III п.2.4. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-не засклені вікна приміщень складу, не зачинені двері горищного лазу (розділ III п.2.12. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-виведена з будівлі металева димова труба пічного опалення, встановлена з порушеннями вимог правил пожежної безпеки в Україні, а саме відстань від труби до горючих поверхонь покрівлі становить менше ніж 0,7 м. (розділ IV п.2.12., п.2.18. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-силова електрична мережа, що прокладена до лічильника, проходить по горючій основі конструкцій перекриття (розділ IV п. 1.12. ППБ в Україні від 05.03.2015);

- в приміщеннях складу силова та освітлювальна електрична мережа за виконанням та ступенем захисту не відповідає класам зон (розділ IV п.1.2. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-в складі навпроти дверних отворів не залишені відповідні проходи, в деяких місцях ширина проходів між штабелями становить менше 1 м. (розділ VI п.9.1. ППБ в Україні від 05.03.2015);

- в складі на підлозі відсутні обмежувальні лінії, що позначають ширину проходів та місця штабельного зберігання продукції (розділ VI п.9.1. ППБ в Україні від 05.03.2015);

- в приміщенні складу допускається зберігання рослинного масла разом з іншими горючими матеріалами (розділ VI п.9.1. ППБ в Україні від 05.03.2015);

- керівник не пройшов спеціальне навчання (пожежно-технічний мінімум) з отриманням відповідного посвідчення (розділ II п. 16. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-на об'єкті не встановлений протипожежний режим який відображається у відповідних документах (наказі, інструкції тощо) (розділ II п.З. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-для приміщень не розроблені інструкції про заходи пожежної безпеки (розділ II П.4. ППБ в Україні від 05.03.2015);

-відсутній журнал реєстрації інструктажів з питань пожежної безпеки (розділ II п. 15. ППБ в Україні від 05.03.2015);

- відсутня декларація відповідності матеріально - технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (ст. 57 п.2,4,5 Кодекс цивільного захисту України від 02.10.2012р. № 5403 - VI);

-керівник не пройшов навчання з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (ст. 20, ст. 40 Кодекс цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403 - VI);

- не розроблено у відповідності до чинного законодавства інструкцію щодо дій працівників об'єкту у разі загрози або виникнення надзвичайних ситуацій (ст. 130 Кодекс цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403 - VI);

-працівники об'єкту незабезпечені засобами індивідуального захисту, органів дихання від зброї масового знищення з розрахунку 1 фільтрувальний протигаз та 1 респіратор на одну особу та додатково два відсотки від загальної кількості працюючого персоналу (ст. 20 Кодекс цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403 - VI, п.2 «Порядок забезпечення населення і особового складу невоєнізованих формувань засобами радіаційного та хімічного захисту», Постанова КМУ від 19.09.2002 року № 1200);

-не призначена особа відповідальна за виконання функцій по евакуації працівників та майна об'єкту із зони можливого впливу наслідків НС (ст. 20 Кодекс цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403 - VI, «Порядок проведення евакуації у разі загрози виникнення або виникнення надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру» Постанова КМУ від 30.10.2013 року № 841);

-відсутня інструкція щодо виконання вимог техногенної безпеки на об'єкті (п. 3.1. Правил техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях» наказ МНС України від 15.08.2007 року № 557);

-на об'єкті відсутній журнал реєстрації вступного інструктажу з питань техногенної безпеки (п. 4.5.1. Правил техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях» наказ МНС України від 15.08.2007 року № 557);

-відсутній куточок у сфері цивільного захисту, де розміщені відповідні інструкції щодо виконання вимог техногенної безпеки та порядку дій працівників в разі виникнення аварійної ситуації (аварії) (п. 4.5.5. Правил техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях» наказ МНС України від 15.08.2007 року № 557).

Зауваження до виявлених порушень з боку суб'єкту господарювання не надходили. Разом з тим ФОП ОСОБА_2 у розділі Акту «пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеної перевірки та складеного акта перевірки» зазначив наступне: «Згідно Постанови Кабінету Міністрів, перевірки повинні проводитись згідно графіку затвердженого Мінекономрозвитку комплексно».

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон №877) визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Зокрема увідповідності до п. 2 статті 4 Закону № 877-V визначено, що у разі якщо суб'єкт господарювання на відповідний плановий період включений до планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) одночасно кількох органів державного нагляду (контролю), відповідні планові заходи здійснюються органами державного нагляду (контролю) комплексно - одночасно всіма органами державного нагляду (контролю), до планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) яких включено суб'єкта господарювання.

Судом встановлено, що жодним з контролюючих органів магазин - склад ФОП ОСОБА_2 не внесено до плану перевірок, а тому відсутні підстави для його внесення до комплексного плану перевірок.

Згідно частини 6 статті 7 Закону № 877, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт.

Згідно частини 7 статті 7 Закону № 877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України "Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій" від 16 січня 2013 року № 20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України, одним з основних завдань якого є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, що забезпечується безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Відповідно до пунктів 1, 11, 12, 14, 18 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, крім іншого:

- здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у ст.65 Кодексу;

- складання актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень;

- звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей;

- складення протоколів про притягнення до адміністративної відповідальності та притягнення до адміністративної відповідальності посадових осіб і громадян, винних у порушенні законів та інших нормативно-правових актів у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту;

- застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог законодавства з питань цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Частиною 1 статті 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

Відповідно до частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, крім іншого, є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

З огляду на викладене, суд вказує на наявність у позивача права на звернення до суду з метою зупинення роботи підприємств, в яких встановлено порушення вимог законодавства. Такі заходи реагування застосовуються до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Під час судового розгляду справи судом не встановлено, що ФОП ОСОБА_2 усунуло порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що зафіксовані в акті перевірки від 07.06.2016 № 53.

На думку суду, подальша експлуатація приміщення магазину - складу, по АДРЕСА_1 із вищезазначеними порушеннями пожежної безпеки створює пряму та/або опосередковану загрозу життю та/або здоров'ю людей, зокрема:

- відсутність системи пожежної сигналізації та оповіщення про пожежу не дасть можливості виявлення загорання, минаючи людський фактор, на його ранній стадії, та сповіщення працюючого персоналу і підрозділів оперативно-рятувальної служби про загорання. У такому випадку суттєво збільшується час розвитку пожежі до моменту її виявлення, що спричинить значні матеріальні збитки, загибель та/або травмування людей. У такому випадку первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, тому що призначені для гасіння пожеж на їх ранній стадії;

-відсутність вогнезахисної обробки дерев'яних конструкцій, у разі виникнення пожежі, призведе до руйнування несучих конструкцій та швидкого розповсюдження полум'я на значно більшу площу;

-при не виконанні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур);

-категорії приміщень за вибухопожежною та пожежною небезпеки встановлюються для визначення об'ємно-планувальних елементів будівель, інженерного обладнання а також встановлення відповідного протипожежного режиму. Не визначеність категорії приміщень призводить до недотримання працівниками належного протипожежного режиму в даних приміщеннях, що створює небезпеку пожежі або вибуху;

-відсутність зовнішнього протипожежного водопостачання не дасть необхідної кількості вогнегасної речовини (води) у разі гасіння пожежно-рятувальними підрозділами пожежі, що збільшить час ліквідації надзвичайної події;

-наявність у будівлях значної кількості порушень монтажу, улаштування та експлуатації електрообладнання створює пряму загрозу виникнення загорання. Враховуючи значну пожежну навантаженість об'єкту горючими матеріалами з різними показниками пожежної небезпеки, загорання спричинить швидке розповсюдження пожежі;

-при відсутності блискавкозахисту, будівлі, споруди та зовнішні установки не захищені від прямих ударів блискавки. У випадку удару блискавки в будівельні конструкції, споруди чи зовнішні установки виникає небезпечне іскріння, полум'я та електричний струм, що у результаті дії високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів буде сприяти виникненню вибуху (пожежі) з її небезпечними факторами для людини.

-захаращення шляхів евакуації та улаштовані на них пороги, виступи призводить до перешкоджання вільній евакуації людей під час виникнення пожежі, в зв'язку з чим збільшується ризик їх загибелі;

-влаштування пічного опалення з порушеннями, створює пряму загрозу виникнення загорання;

-відсутність відповідних знаків безпеки може призвести до перешкоджання знаходження шляхів евакуації та місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння;

-відсутність інструкції, яка визначає дії працівників у разі виявлення пожежі, а також щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, може призвести до загибелі та травмування людей в наслідок незнання порядку дій в разі виникнення пожежі;

-при не проходженні посадовими особами, навчання з питань пожежної безпеки та по програмі пожежно-технічного мінімуму, працівники не будуть знати свої обов'язки щодо недопущення пожеж та як діяти під час виникнення пожежі, як користуватись первинними засобами пожежогасіння. Крім вищеперерахованого, посадові особи не будуть в змозі проводити інструктажі на протипожежну тематику з працівниками установи;

-відсутність первинних засобів пожежогасіння унеможливлює гасіння пожежі на її початковій стадії, що збільшить час вільного горіння;

-відсутність засобів індивідуального захисту, органів дихання від зброї масового знищення призводить до травмування та загибелі в разі виникнення надзвичайної ситуації.

Зважаючи на те, що виявлені перевіркою порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки відповідачем не усунуті та створюють загрозу життю та здоров'ю людей, суд дійшов висновку щодо необхідності застосування до відповідача заходів реагування шляхом повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, зазначених в акті перевірки від 07 червня 2016 року № 53.

Відповідно до ч. 12 ст.183-2 КАС України особа має право подати заяву про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування щодо державного нагляду (контролю).

Отже, після усунення порушень, зафіксованих в акті перевірки від 07.06.2016 № 53 відповідач має право звернутись до Черкаського окружного адміністративного суду із заявою про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду даної справи.

Керуючись ст.ст.11,14,70,71,89,94, 159 - 163 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративнивй позов задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі магазину-складу ФОП ОСОБА_2 по АДРЕСА_1 у спосіб визначений інструкцією про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів затвердженої наказом МНС України від 21.10.2014 № 130, шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщень магазину-складу та заборони ФОП ОСОБА_2, використання даних приміщень і будівлі за цільовим призначенням.

Покласти на Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області обов'язок щодо забезпечення виконання даної постанови.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд в порядку, передбаченому ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Мишенко

Повний текст постанови виготовлено 08.07.2016