Справа № 810/2156/16
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2016-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

04 липня 2016 року 810/2156/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління МВС України у Черкаській області, Головного управління Національної поліції в Черкаській області, 3-тя особа: Кам'янське РВ УМВС України в Черкаській області про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді ,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Управління МВС України у Черкаській області, Головного управління Національної поліції в Черкаській області, 3-тя особа: Кам'янське РВ УМВС України в Черкаській області про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді.

У позовних вимогах позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ УМВС України в Черкаській області від 06.11.2015 №312 о/с в частині звільнення старшого лейтенанта міліції ОСОБА_1 із займаної посади ;

- поновити ОСОБА_1 на рівнозначній посаді з 7 листопада 2015 року;

- допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення на рівнозначній посаді з 7 листопада 2015 року.

У позові та в окремому клопотанны ОСОБА_1 просить суд поновити пропущений строк для звернення до суду , оскільки трудова книжка була їй видана 6 квітня 2016 року і вона здійснювала пошук фахівця в галузі права, який би зміг здійснити захист її порушених прав та охоронюваних законом інтересів, Договір про надання послуг був укладений лише наприкінці червня 2016 року.

Положеннями частини другої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду, відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд виходить з такого.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

В силу положень частини першої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до положень частини третьої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Строк в один місяць, у даній категорії справ, визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ УМВС України в Черкаській області від 06.11.2015 №312 о/с в частині звільнення старшого лейтенанта міліції ОСОБА_1 із займаної посади, трудову книжку нею було отримано 6 квітня 2016 року, а позов до суду поданий 4 липня 2016 року.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на звернення до суду з даним адміністративним позовом, позивач зазначила, що після отримання трудової книжки , вона здійснювала пошук фахівця в галузі права, який би зміг здійснити захист її порушених прав та охоронюваних законом інтересів, Договір про надання послуг був укладений лише наприкінці червня 2016 року.

В зв'язку з чим, у позивача не було часу для звернення до суду за захистом свої прав та законних інтересів.

При вирішенні питання щодо визнання причин пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду поважними суд враховує наступне.

Відповідно до приписів частини першої статті 102 Кодексу адміністративного судочинства України, пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом, - продовжений судом за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

Суд звертає увагу, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об'єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; ця причина виникла протягом строку, який пропущено; ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Слід зазначити, що в обґрунтування поважності причин пропуску строку на звернення до суду з даним адміністративним позовом, позивач зазначила, що після отримання трудової книжки , вона здійснювала пошук фахівця в галузі права, який би зміг здійснити захист її порушених прав та охоронюваних законом інтересів, Договір про надання послуг був укладений лише наприкінці червня 2016 року, однак, позивачем не надано жодних доказів пошуку повноважного представника для захисту її порушених прав та охоронюваних законом інтересів.

Згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду (Golder v. the United Kingdom, § 38; Stanev v. Bulgaria (Станєв проти Болгарії), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Однак право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями (рішення у справі Guerin v. France від 29 липня 1998 рок).

Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, має на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту (рішення у справі Pеrez de Rada Cavanilles v. judgment of 28 October 1998).

Крім того, посилання представника позивача на те, що вона здійснювала пошук фахівця у галузі права, для захисту порушених прав, суд розцінює критично та до уваги не приймає, оскільки таке твердження суперечить «Презумпції знання законодавства» (лат. Ignorantia juris non excusat - незнання закону не вибачається).

Разом з цим, відповідно до Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності (ст. 68 Конституції України).

Суд зазначає, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

При цьому, будь-яких поважних причин, які б безпосередньо унеможливлювали або ускладнювали можливість звернення до суду (хвороба, непереборна сила, тощо) за захистом порушених прав, свобод та інтересів позивачем у позові не наведено та доказів на підтвердження цих обставин до позовної заяви не додано.

Отже, позивачем не доведено поважність пропуску строку на звернення до суду, а тому підстави для його поновлення відсутні.

Відповідно до частини першої статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Цією ж статтею встановлено, що позовна заява може бути залишена без розгляду на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання.

З огляду на ту обставину, що позивачем не наведено та не доведено поважності причин за яких такий строк було пропущено та беручи до уваги те, що адміністративний позов подано позивачем із значним порушенням строку на звернення до суду, суд не вбачає підстав для поновлення такого строку.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позовна заява ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді - підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 99, 100, 106, 107, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління МВС України у Черкаській області, Головного управління Національної поліції в Черкаській області, 3-тя особа: Кам'янське РВ УМВС України в Черкаській області про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді - залишити без розгляду.

2. Копію ухвали разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, - надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Лиска І.Г.