Справа № 308/264/14-а
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2016-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2016 р. Справа № 876/11480/15

Колегія суддів Львівського апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді Ніколіна В.В.,

суддів Гінди О.М. , Качмара В.Я.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.10.2015 року у справі за заявою управління Пенсійного фонду України в м. Ужгороді про поворот виконання рішення по справі за позовом ОСОБА_1 до управління Пенсійного фонду України в м. Ужгороді про визнання протиправним рішення та зобов'язання до вчинення дій, -

ВСТАНОВИЛА :

Оскаржуваною ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.10.2015 року задоволено заяву управління Пенсійного фонду України в м. Ужгороді про поворот виконання рішення.

У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить зазначену ухвалу скасувати та прийняти нову, якою в задоволенні заяви відмовити в повному обсязі, покликаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права. Вимоги за апеляційною скаргою обґрунтовує тим, що у зазначених вище категоріях адміністративних справ усе-таки може відбутися поворот виконання у випадках, якщо постанова суду стала результатом недобросовісної поведінки позивача (стягувача), а не порушень з боку суду. Тому, якщо скасована постанова була обґрунтована на повідомлених позивачем завідомо неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах, суд повинен допустити поворот виконання.

Сторони по справі належним чином судом були повідомлені, однак з невідомих для суду причин не з'явилися в зал судового засідання, а тому відповідно до ч. 1 ст. 197 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на основі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодної з осіб, які беруть участь у справі, у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів приходить до переконання, що подана скарга підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Задовольняючи заяву управління Пенсійного фонду України в м. Ужгороді суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до ст. 265 КАС України питання про поворот виконання судового рішення вирішує суд апеляційної чи касаційної інстанції, якщо, скасувавши судове рішення (визнавши його не чинним або таким, що втратило законну силу), він закриває провадження у справі, залишає позовну заяву без розгляду або відмовляє у задоволенні адміністративного позову чи задовольняє позовні вимоги у меншому розмірі. У випадках, встановлених частиною першою цієї статті, суд, ухвалюючи нове судове рішення, повинен зобов'язати позивача повернути відповідачеві безпідставно стягнене з нього за скасованим судовим рішенням або визначити інший спосіб і порядок здійснення повороту виконання. Якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене судом апеляційної чи касаційної інстанції, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, у якому знаходиться справа.

Такі висновки суду першої інстанції, на думку колегії суддів, не відповідають нормам матеріального права.

Відповідно до ст. 265 КАС України питання про поворот виконання судового рішення вирішує суд апеляційної чи касаційної інстанції, якщо, скасувавши судове рішення (визнавши його нечинним або таким, що втратило законну силу), він закриває провадження у справі, залишає позовну заяву без розгляду або відмовляє у задоволенні адміністративного позову чи задовольняє позовні вимоги у меншому розмірі. У випадках, встановлених частиною першою цієї статті, суд, ухвалюючи нове судове рішення, повинен зобов'язати позивача повернути відповідачеві безпідставно стягнене з нього за скасованим судовим рішенням або визначити інший спосіб і порядок здійснення повороту виконання. Якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене судом апеляційної чи касаційної інстанції, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, у якому знаходиться справа. Заяву про поворот виконання може бути подано протягом одного року з дня виникнення підстав для повороту виконання. За подання заяви про поворот виконання судовий збір не сплачується. Суд розглядає заяву про поворот виконання у судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі, і постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено у загальному порядку. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Відповідно до ст. 266 КАС України поворот виконання постанови про відшкодування шкоди, завданої суб'єктом владних повноважень каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи, постанови про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також постанови про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби, допускається, якщо постанова була обґрунтована на повідомлених позивачем завідомо неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах.

З матеріалів справи вбачається, що присуджена ОСОБА_1, пенсія відноситься до періодичних платежів з Державного бюджету України. Будь-яких даних про те, що винесена постанова ґрунтувалася на неправдивих відомостях чи підроблених документах не встановлено. За таких обставин, суд приходить до висновку, що підстав для повороту судового рішення немає, а тому в задоволенні заяви слід відмовити.

Колегія суддів зазначає, що стаття порівняно із загальними правилами статті 265 КАСУ встановлює особливості повороту виконання в окремих категоріях адміністративних справ соціального характеру. У таких справах поворот виконання не проводиться, якщо позивач (стягувач) діяв добросовісно, а судове рішення, що було виконане, стало результатом помилки суду. Наявність статті обумовлена ідеєю не порушувати соціальну справедливість при вирішенні питання про поворот виконання судового рішення, а також аналогічними правилами у подібних справах в цивільному судочинстві (див. статтю 382 ЦПКУ). Згідно з правилами коментованої статті не допускається поворот виконання судових рішень за вимогами про: відшкодування шкоди, завданої суб'єктом владних повноважень каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи; присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів (соціальної допомоги тощо) з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів; присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання (наприклад, грошового утримання судді у відставці) у відносинах публічної служби.

Тобто, якщо особа добросовісно одержувала за скасованою чи зміненою постановою певні виплати, то вона не повинна повертати ці кошти чи надміру одержані кошти. З набранням законної сили новим судовим рішенням вона лише втрачає право на одержання подальших виплат або зберігає це право щодо виплат у меншому розмірі. У зазначених вище категоріях адміністративних справ усе-таки може відбутися поворот виконання у випадках, якщо постанова суду стала результатом недобросовісної поведінки позивача (стягувача), а не порушень з боку суду. Тому, якщо скасована постанова була обґрунтована на повідомлених позивачем завідомо неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах, суд повинен допустити поворот виконання. Зазвичай постанову може бути скасовано з таких підстав за наслідками провадження за нововиявленими обставинами.

А тому висновки суду першої інстанції не відповідають нормам процесуального права.

На підставі наведеного колегія судів прийшла до висновку, що судом першої інстанції, при винесені оскаржуваної постанови не вірно дано правову оцінку обставинам справі та ухвалено судове рішення без додержанням норм процесуального права, що згідно ст. 199 КАС України є підставою для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 195, 197, 198, 199, 205, 254 КАС України колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30.10.2015 року у справі № 308/264/14-а - скасувати та прийняти нову, якою в задоволення заяви управління Пенсійного фонду України в м. Ужгороді - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду у порядку адміністративного судочинства протягом двадцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий В.В. Ніколін

Судді В.Я. Качмар

О.М. Гінда