Справа № 810/353/15
Суддя: Твердохліб В.А.
Дата ухвалення: 2016-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/353/15 Головуючий у 1-й інстанції: Панова Г.В. Суддя-доповідач: Твердохліб В.А.
У Х В А Л А

Іменем України

05 липня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Твердохліб В.А.,

суддів Ганечко О.М., Костюк Л.О.,

за участю секретаря Гуцул О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві (без фіксування технічними засобами) апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Київського окружного адміністративного суду від 21 липня 2015 року у справі за адміністративним позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_2 про зобов"язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі - Позивач) звернулася до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_2 (далі - Відповідач) про зобов'язання Позивача зупинити будівельні роботи на об'єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку», розташованого за адресою: АДРЕСА_1.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 21 липня 2015 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено в повному обсязі.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням, Позивач 31 серпня 2015 року надіслав до суду першої інстанції апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В матеріалах справи відсутні відомості про отримання копії постанови Київського окружного адміністративного суду від 21 липня 2015 року апелянтом.

Адміністративна справа до апеляційного суду надійшла 06 червня 2016 року.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 09 червня 2016 року відкрито апеляційне провадження.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Відповідно ч.6 ст.12 КАС України під час судового розгляду справи в судовому засіданні забезпечується повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, крім випадків неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи у разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження).

Особи, які беруть участь у справі, належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, однак в судове засідання не з»явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обов»язкова, колегія суддів відповідно ч.4 ст.196 КАС України визнала можливим проводити розгляд апеляційної скарги за відсутності сторін та їх представників.

Згідно ст.41 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вислухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що у квітні 2014 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області проведена позапланова перевірка щодо дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою АДРЕСА_1.

При проведенні перевірки контролюючим органом встановлено порушення Відповідачем вимог статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яке полягає у здійсненні будівництва житлового будинку на земельній ділянці за вказаною адресою без отримання документу, що дає право на виконання таких будівельних робіт.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 28 квітня 2014 року та 29 квітня 2014 року винесено припис №С-2904/1 з вимогою негайно зупинити будівельні роботи до усунення виявлених порушень.

В подальшому, на підставі направлення на проведення перевірки №1301.14/08/01 від 16.05.2014 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області проведено позапланову перевірку дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті будівництва багатоквартирного житлового будинку по вул. Київська, 128, м.Обухів, Київської область.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 26 травня 2014 року та винесено припис №С-2905/10 від 29 травня 2014 року, яким Відповідача зобов'язано усунути виявлені правопорушення в термін до 29 червня 2014 року, та в цей же термін повідомити Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області про усунення зазначених в акті порушень.

У липні 2014 року Відповідачем було подано Позивачу декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку», розташованого за адресою АДРЕСА_1, (зареєстрована за № ІV 26 від 21.07.2014 року). Водночас, проектної документації будівництва, документів підтверджуючих про призначення відповідальних осіб за здійснення технічного та авторського нагляду, а також інформації щодо генеральної підрядної організації замовником будівництва зазначеного об'єкту Інспекції надано не було.

Під час перевірки достовірності даних, наведених Відповідачем у декларації, контролюючим органом встановлено, що рішенням виконавчого комітету Обухівської міської ради містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки №639 від 05.06.2014 року скасовані, у зв'язку з невідповідністю намірів забудови до містобудівних обмежень, державних будівельним нормам та правилам.

Крім того, згідно листа ПП «Кагарлицьке архітектурно-планувальне бюро» (яке відповідно даних поданої декларації є розробником проектної документації) №4 від 22.08.2014 року проектну документацію з будівництва багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1 не розробляло та не укладало договорів з гр.ОСОБА_2 на виконання проектних робіт.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 22 серпня 2014 року.

У зв'язку з вказаними обставинами, декларацію про початок виконання будівельних робіт на об'єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку», розташованого за адресою: АДРЕСА_1, зареєстровану за № ІУ 26 від 21.07.2014 року скасовано на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 03.10.2014 року №251, про що повідомлено Відповідача шляхом направлення на його адресу відповідного листа №40-19-4799 від 13.10.2014 року.

Позивач, вважаючи, що Відповідач виконує будівельні роботи без затвердженого проекту будівництва, а також документа, який надає право на виконання будівельних робіт, тобто всупереч нормам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», звернувся до суду.

Згідно ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Положеннями статей 3, 4, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що основні принципи державного нагляду (контролю), одним із яких є здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом.

Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Отже, з наведеного вбачається, що зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг є одним із заходів реагування контролюючого органу, а прийняття рішення про повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг покладається виключно на адміністративний суд, який оформлює рішення у вигляді постанови за результатами розгляду справи за позовом органу державного нагляду.

Статтею 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об'єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов'язаних із знесенням об'єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

Аналізуючи наведені правові норми, колегія суддів вважає, що нормами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено єдиний випадок звернення органу державного нагляду до суду з позовною заявою, а саме про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Як вбачається з матеріалів справи, Позивач звернувся до суду з позовною вимогою про зобов'язання гр.ОСОБА_2 зупинити будівельні роботи на об'єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку», розташованого за адресою: АДРЕСА_1.

При цьому, зі змісту позовної заяви вбачається, що Позивач звернувся до суду на підставі статей 6, 17-19, 104, 105, 106 КАС України та Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Порядок звернення до адміністративного суду, а також строки такого звернення передбачені Кодексом адміністративного судочинства України.

Згідно п.5 ч.1 ст.183-2 КАС України скорочене провадження застосовується в адміністративних справах щодо застосування у випадках, передбачених законом, заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), дозвільної системи у сфері господарської діяльності, якщо вони можуть бути застосовані виключно за судовим рішенням.

Між тим, частинами 1, 2 статті 99 КАС України визначено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, визначеного цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень щодо справ, зазначених у пункті 5 частини 1 статті 183-2 цього Кодексу встановлюється 15-денний строк, який обчислюється з дня виявлення суб'єктом владних повноважень підстав для звернення до адміністративного суду.

Враховуючи норми чинного законодавства, днем виявлення суб'єктом владних повноважень підстав для звернення до адміністративного суду є день складання органом державного нагляду акта за результатами перевірки суб'єкта господарювання або виробничих об'єктів.

Отже, за результатами здійснення заходу державного нагляду та за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, орган державного нагляду у 15-денний строк з дня складення акта звертається до окружного адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.

Поряд з цим, слід звернути увагу на те, що статтею 183-6 КАС України передбачений зовсім інший порядок застосування процедури заходів державного реагування.

Відповідно ст.183-6 КАС України провадження у справах щодо підтвердження обґрунтованості вжиття суб'єктами владних повноважень заходів реагування на виявлені під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності порушення вимог законодавства у разі, якщо необхідність такого підтвердження передбачена законом, здійснюється на підставі адміністративного позову суб'єкта владних повноважень, яким ужито відповідних заходів реагування.

Адміністративний позов подається суб'єктом владних повноважень до окружного адміністративного суду не пізніше наступного дня з дня видання (прийняття) відповідного розпорядчого документа про вжиття заходів реагування, обґрунтованість яких підлягає підтвердженню судом.

Позовна заява має відповідати вимогам, установленим статтею 106 цього Кодексу. У разі якщо порушення, яке стало підставою для вжиття заходів реагування, було виявлено відповідним суб'єктом владних повноважень під час проведення перевірки, до позовної заяви додаються копії документів, що підтверджують дотримання процедури проведення цієї перевірки.

Колегія суддів вважає, що орган державного нагляду (контролю) має право повністю або частково зупинити виробництво (виготовлення), реалізацію продукції, виконання робіт, надання послуг шляхом прийняття відповідного розпорядчого документа, та не пізніше наступного дня після його видання (прийняття) звернутись до суду за підтвердженням вжитого заходу реагування.

Отже, чинним законодавством України передбачено лише два порядки зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг внаслідок виявлення контролюючим органом під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності порушення вимог законодавства.

Між тим, як вбачається зі змісту позовної заяви, Позивач звернувся до суду із даним позовом в загальному порядку, без дотримання строків та порядку, які передбчені статтею 183-2 КАС України з вимогою про зобов'язання гр.ОСОБА_2 зупинити будівельні роботи на об'єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку», розташованого за адресою: АДРЕСА_1.

При цьому, будь-яких вимог про підтвердження обґрунтованості вжиття суб'єктом владних повноважень заходів реагування,в порядку статті 183-6 КАС України, Позивачем у позові не заявлялось.

З врахуванням наведених правових норм та обставин, колегія суддів вважає, що у Позивача відсутні правові підстави для звернення до суду в загальному порядку з вимогою про зобов'язання зупинити виконання робіт.

Крім того, судом першої інстанції встановлено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_2 про зобов'язання знести за власний рахунок самочинно збудований об'єкт - багатоквартирний житловий будинок, який розташований за адресою: Київська обл., м.Обухів, вул.Київська, 128.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2015 року було відкрито провадження в даній адміністративній справі №810/354/15.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2015 року адміністративний позов Державної архітектурно-будівельної інспекції України задоволено частково. Постановлено знести об»єкт самочинного будівництва багатоквартирний житловий будинок, розташованого за адресою: Київська обл., м.Обухів, вул.Київська, 128 з компенсацією витрат, пов'язаних із таким знесенням, за рахунок ОСОБА_2

Вказані відомості також підтверджуються інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Таким чином, Державна архітектурно-будівельна інспекція України вже скористалась правом захисту порушених прав та інтересів в порядку, встановленому Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Приписами ст.159 КАС України встановлено, що судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яке ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З огляду на вказане, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 198, ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи допущені порушення норм матеріального чи процесуального права, які передбачені ст.ст. 201, 202 КАС України.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст.198, 200, 205, 206, 211, 212, 254 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а постанову Київського окружного адміністративного суду від 21 липня 2015 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, передбачені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді Ганечко О.М.

Костюк Л.О.

Ухвала складена в повному обсязі 07 липня 2016 року.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді: Ганечко О.М.

Костюк Л.О.