Справа № 810/87/16
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2016-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

810/87/16

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

06 липня 2016 року 810/87/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г., вивчивши заяву Публічного акціонерного товариства "Племзавод "Колос" про розстрочення виконання рішення Київського окружного адміністративного суду по справі №810/87/16 за позовом Публічногоакціонерноготовариства "Племзавод "Колос" до Переяслав-Хмельницької ОДПІ ГУ ДФС у Київській області про визнання протиправною та скасування вимоги ,

в с т а н о в и в:

ПАТ «Племзавод «Колос» в лютому 2016 року звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату податкового боргу (недоїмки) №Ю-23-17 від 06 лютого 2014 року.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 31 березня 2016 року, яка залишена без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 25 травня 2016 року, у задоволенні адміністративного позову – відмовлено.

05.07.2016 року Публічне акціонерне товариство "Племзавод "Колос" звернулось до суду з заявою про розстрочення виконання судового рішення у справі №810/87/16.

Згідно зі ст. 107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства і чи підсудна позовна заява даному адміністративному суду.

Згідно п. 1 ст. 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого врядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень. Пунктом 7 ст. 3 КАС України визначено коло суб'єктів владних повноважень, до яких віднесено органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові чи службові особи, інші суб'єкти при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до ч.2 ст. 2 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Також ч.2 ст.4 КАС України визначає, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суд дійшов висновку, що слід відмовити у прийнятті заяви про розстрочення виконання рішення суду, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України, оскільки заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства, виходячи з наступного.

Так, згідно ч.1, 2 ст.263 КАС України, за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), державний виконавець може звернутися до адміністративного суду, що видав виконавчий лист, із поданням, а сторона виконавчого провадження - із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Таким чином, до юрисдикції адміністративних судів належать розгляд заяв/подань про розстрочення виконання рішення прийнятого саме адміністративним судом.

Як вбачається з матеріалів справи, Постановою Київського окружного адміністративного суду від 31 березня 2016 року у справі №810/87/16 , яка залишена без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 25 травня 2016 року, у задоволенні адміністративного позову про визнання протиправною та скасування Вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ю-23-17 від 06.02.2014 року – відмовлено.

Вказаною постановою не стягнуто з Публічного акціонерного товариства "Племзавод "Колос" будь-якої заборгованості зі сплати єдиного внеску і не зазначено про будь-яке виконання судового рішення.

05.07.2016 року Публічне акціонерне товариство "Племзавод "Колос" звернулось до суду з заявою про розстрочення виконання Вимоги Переяслав-Хмельницької ОДПІ ГУ ДФС у Київській області про сплату боргу (недоїмки) №Ю-23-17 від 06.02.2014 року.

Порядок розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу платника податків визначений ст. 100 Податкового кодексу України,

Так, згідно ст. 100.1 ПКУ, розстроченням, відстроченням грошових зобов'язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов'язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру пені, визначеному пунктом 129.4 статті 129 цього Кодексу. Якщо до складу розстроченої (відстроченої) суми входить пеня, то для розрахунку процентів береться сума за вирахуванням суми пені.

100.2. Платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов'язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов'язання.

100.3. Розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу в межах процедури відновлення платоспроможності боржника здійснюються відповідно до законодавства з питань банкрутства.

100.4. Підставою для розстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов'язань та податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

100.6. Розстрочені суми грошових зобов'язань або податкового боргу (в тому числі окремо - суми штрафних (фінансових) санкцій) погашаються рівними частками починаючи з місяця, що настає за тим місяцем, у якому прийнято рішення про надання такого розстрочення.

100.8. Рішення про розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань чи податкового боргу у межах одного бюджетного року приймається у такому порядку:

стосовно загальнодержавних податків та зборів - керівником контролюючого органу (його заступником);

стосовно місцевих податків і зборів - керівником контролюючого органу (його заступником) та затверджується фінансовим органом місцевого органу виконавчої влади, до бюджету якого зараховуються такі місцеві податки чи збори.

100.9. Рішення про розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань чи податкового боргу щодо загальнодержавних податків та зборів на строк, що виходить за межі одного та/або більше бюджетних років, приймається керівником (заступником керівника) центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, про що повідомляється центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної бюджетної політики.

100.10. Рішення щодо розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань чи податкового боргу окремих платників податків щороку оприлюднюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

100.11. Розстрочення або відстрочення надаються окремо за кожним податком та збором. Строки сплати розстрочених (відстрочених) сум або їх частки можуть бути перенесені шляхом прийняття окремого рішення та внесення відповідних змін до договорів розстрочення (відстрочення).

100.13. Порядок розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу платника податків встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Аналізуючи вищевикладені норми та матеріали справи, суддя дійшов висновку, що заява має розглядатися безпосередньо органом який видав такий документ - Переяслав-Хмельницькою ОДПІ ГУ ДФС у Київській області, що виключає можливість вирішення такого спору у порядку адміністративного судочинства за нормами КАС України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до ч.7 ст. 9 КАС України, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Оскільки КАС України не визначає підстав для відмови у відкритті провадження щодо заяви про розстрочення виконавчого документа, то суддя вважає за необхідне застосувати до цих правовідносин аналогію закону, а саме приписи ч. 1 ст.109 КАС України, якими визначені підстави відмови у відкритті провадження в адміністративній справі.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що слід відмовити у провадження за заявою Публічного акціонерного товариства "Племзавод "Колос" про розстрочення виконання виконавчого документа вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ю-23-17 від 06.02.2014 року на підставі п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України, оскільки заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Керуючись статтями 109, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

У відкритті провадження за заявою Публічного акціонерного товариства "Племзавод "Колос" про розстрочення виконання рішення Київського окружного адміністративного суду по справі №810/87/16. - відмовити.

Повернути Публічному акціонерному товариству "Племзавод "Колос" сплачений судовий збір у сумі 413 (чотириста тринадцять) грн. 40 коп.

Заяву про розстрочення виконання рішення з усіма доданими до неї документами, надіслати заявнику.

Ухвала набирає чинності у відповідності до ст. 254 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Лиска І.Г.