Справа № 735/583/16-а
Суддя: Грушко О. П.
Дата ухвалення: 2016-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

06.07.2016

Коропський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого - судді Грушко О.П.

при секретарі - Луценко М.О.

за участю позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2, відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до начальника управління соціального захисту населення Коропської районної державної адміністрації ОСОБА_3 про визнання протиправними рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, вказуючи на те, що вона працює на посаді заступника начальника управління соціального захисту населення Коропської райдержадміністрації. 20.05.2016 року наказом № 17 начальника управління соціального захисту населення ОСОБА_3 їй було оголошено догану з формулюванням «За порушення правил етичної поведінки державних службовців, бездіяльність у погашенні конфліктної ситуації та неодноразові образи працівників управління». Вважає притягнення її до дисциплінарної відповідальності протиправним, оскільки дисциплінарна комісія в управлінні соціального захисту населення створена з порушенням, так як до її складу не включено представника виборного органу первинної профспілкової організації з числа державних службовців та особу з юридичною освітою не нижче другого рівня. Також на засіданні дисциплінарної комісії не конкретизувалось в яких саме порушеннях правил етичної поведінки вона винна, яких не вчинила дій та коли і кого з працівників вона образила. А тому позивачка просить суд визнати протиправним рішення відповідача про притягнення її до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та скасувати наказ № 17 від 20 травня 2016 року по управлінню соціального захисту населення Коропської районної державної адміністрації і стягнути з відповідача на її користь судові витрати по цьому позову.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 позов підтримали і просять його задовольнити. Пояснили, що відповідачем не надано доказів того, що позивач вчинила дисциплінарний проступок. Крім того, при здійсненні процедури дисциплінарного провадження відповідачем порушено цілий ряд норм законодавства про державну службу.

В судовому засіданні відповідач начальник Управління соціального захисту населення Коропської РДА (далі за текстом - УСЗН) ОСОБА_3 позов не визнав. Пояснив, що на адресу УСЗН надійшов лист з Департаменту соціального захисту населення з повідомленням про те, що на Урядову гарячу лінію надійшло звернення громадянки ОСОБА_4 про некоректну поведінку заступника начальника УСЗН ОСОБА_1 У звязку з цим, своїм наказом створив дисциплінарну комісію, членів якої затвердив на власний розсуд. У комісії був один представник профспілки. Юриста не було, так як така посада взагалі відсутня в управлінні. Сам був присутній на засіданні комісії і пропонував позивачці надати пояснення, на що вона відмовила. Розглянувши дисциплінарну справу, комісія рекомендувала оголосити ОСОБА_1 догану. З рішенням комісії погодився і видав відповідний наказ. Перед притягненням позивача до відповідальності письмових пояснень у неї не відбирав. Припускає, що при створенні комісії та під час розгляду дисциплінарної справи могли бути допущені деякі помилки. Але це наслідок того, що новий Закон «Про державну службу» було прийнято напередодні дисциплінарного провадження і не встиг його повністю вивчити. Крім того, в управлінні відсутній юрист, а вимогою департаменту, отриманою 19.05.2016 року було повідомити про наслідки розгляду звернення на Урядову гарячу лінію до 20.05.2016 року.

В судовому засіданні свідок по справі ОСОБА_5 пояснила, що 20.05.2016 року на засіданні дисциплінарної комісії її обрали секретарем. Розглядалося питання неналежної поведінки ОСОБА_1, зокрема питання висвітлені на гарячій лінії відвідувачем УСЗН та скарги працівників про образи з її боку. ОСОБА_1 на комісії вела себе зухвало, від дачі пояснень категорично відмовилась. Особи, потерпілі від її неправомірних дій, на комісію не викликались і не заслуховувались.

В судовому засіданні свідок по справі ОСОБА_6 пояснив, що наказом начальника УСЗН від 19.05.2016 року був призначений членом дисциплінарної комісії, а 20.05.2016 року на засіданні комісії був обраний головою. У комісії представляв адміністрацію УСЗН. Розглядалося звернення на гарячу лінію громадянки ОСОБА_4 про некоректну поведінку працівників УСЗН ОСОБА_7 та ОСОБА_1 Під час засідання ОСОБА_7 визнала факт власної некоректної поведінки та розповіла про неетичну поведінку ОСОБА_1 щодо ОСОБА_4 ОСОБА_1 категорично відмовилася давати пояснення з цього приводу і покинула засідання. Також, було встановлено факти образ працівників УСЗН з боку ОСОБА_1 Самі потерпілі від дій позивача на комісію не викликалися. Комісія рекомендувала начальнику УСЗН застосувати відносно ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення догану. Дисциплінарна справа була заведена і сформована 20.05.2016 року і на даний час зберігається у свідка як у заступника начальника УСЗН. Чому в наказі начальника УСЗН від 19.05.2016 року про створення дисциплінарної комісії його було визначено головою комісії, тоді як перше засідання комісії відбулося лише наступного дня пояснити не зміг.

В судовому засіданні свідок по справі ОСОБА_8 пояснила, що є членом дисциплінарної комісії УСЗН. 20.05.2016 року на засіданні комісії заслухали ОСОБА_7 з приводу її некоректної поведінки щодо ОСОБА_4 та неетичної поведінки ОСОБА_1 сама ОСОБА_1 від дачі пояснень відмовилася. Коли закінчилося засідання комісії, начальник УСЗН надав ще пояснення Ульянченко та Пацук щодо грубого відношення до них з боку ОСОБА_1 В результаті комісія вирішила запропонувати начальнику УСЗН накласти на ОСОБА_1 стягнення у виді догани.

В судовому засіданні свідок по справі ОСОБА_9 пояснила, що є членом дисциплінарної комісії УСЗН. Також являється членом профспілки працівників соціальної сфери. Але до комісії її делегувала не профспілка, а призначив наказом ОСОБА_3 Під час засідання комісії ОСОБА_1 заявила, що комісія нелегітимна, так як свідок є її підлеглою, а тому відразу після цього вийшла з кабінету, і повернулася лише на голосування по питанню дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1, в якому участі не приймала. Тому про засідання комісії і що там відбувалося показань дати не може.

Заслухавши учасників, показання свідків та вивчивши надані сторонами докази, суд встановив такі обставини.

Позивач ОСОБА_1 працює на посаді заступника начальника УСЗН.

19.05.2016 року на адресу УСЗН від Департаменту соціального захисту населення Чернігівської ОДА надійшло для розгляду звернення ОСОБА_4 на Урядову гарячу лінію.

19.05.2016 року наказом начальника УСЗН видано Наказ № 16 про утворення дисциплінарної комісії. Додатком № 1 до Наказу затверджено склад комісії та визначено її голову ОСОБА_6

Згідно Протоколу № 1 від 20.05.2016 року, в цей день відбулося засідання дисциплінарної комісії, на якому обрали її голову (ОСОБА_6М.) та секретаря (ОСОБА_5М.). За наслідками розгляду дисциплінарної справи комісія запропонувала оголосити догану ОСОБА_1 «за порушення правил етичної поведінки, бездіяльність у погашенні конфліктної ситуації та неодноразові образи працівників управління».

20.05.2016 року наказом № 17 начальника УСЗН ОСОБА_3 позивачеві оголошено догану з формулюванням «За порушення правил етичної поведінки державних службовців, бездіяльність у погашенні конфліктної ситуації та неодноразові образи працівників управління».

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України: У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ст. 71 КАС України: Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 64 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі за текстом Закон): За невиконання або неналежне виконання посадових обовязків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно ст. 68 Закону дисциплінарне стягнення у виді догани на державного службовця категорії «Б» накладається субєктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Відповідно до ст. 69 Закону для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ. Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі. Дисциплінарна комісія діє у складі не менше шести членів. Склад дисциплінарної комісії у державному органі затверджується наказом (розпорядженням) керівника державної служби. До складу дисциплінарної комісії у державному органі включаються в однаковій кількості: представники керівника державної служби, визначені ним одноосібно із числа державних службовців цього державного органу; представники виборного органу первинної профспілкової організації з числа державних службовців, а в разі відсутності профспілкової організації - представники державних службовців, обрані на загальних зборах (конференції) державних службовців державного органу. До складу дисциплінарної комісії повинна бути включена щонайменше одна особа, яка має юридичну освіту не нижче другого (магістерського) рівня та досвід роботи за фахом. У разі неможливості створення в державному органі постійної дисциплінарної комісії справи про дисциплінарні проступки, вчинені державними службовцями цього органу, розглядаються дисциплінарною комісією державного органу вищого рівня в порядку підпорядкування. У разі відсутності державного органу вищого рівня дисциплінарна комісія може утворюватися одноразово для конкретної справи за рішенням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби. Члени дисциплінарної комісії на першому засіданні обирають голову та секретаря дисциплінарної комісії. Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.

Згідно ст. 73 Закону: З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа. Дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення; висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення); висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі. Порядок обліку та роботи з дисциплінарними справами встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відповідно до Порядку обліку та роботи з дисциплінарними справами затвердженого Наказом Національного агентства України з питань державної служби 03.03.2016 року № 49: Дисциплінарна справа є складовою особової справи державного службовця та долучається до неї після прийняття субєктом призначення рішення щодо державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження.

Згідно ст. 75 Закону: Перед накладенням дисциплінарного стягнення субєкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями.

В судовому засіданні було встановлено ряд порушень вищевказаних нормативно-правових актів з боку відповідача під час притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Так, до складу дисциплінарної комісії не включено особу з юридичною освітою, а також представників профспілкової організації у тій же кількості, що і представників керівника державної служби. У наказі про створення комісії від 19.05.2016 року керівник визначив голову комісії до першого її засідання і до проведення виборів, що може розцінюватися як тиск керівника УСЗН на членів комісії. З наказу про накладення на позивача дисциплінарного стягнення та з матеріалів дисциплінарної справи, дослідженої в судовому засіданні, неможливо встановити в чому полягає «порушення правил етичної поведінки державних службовців, бездіяльність у погашенні конфліктної ситуації». Також, неможливо встановити коли відбувалися «неодноразові образи працівників управління» і чи не минув строк притягнення до відповідальності за вказані дії.

Як встановлено в судовому засіданні, дисциплінарна справа зберігається у заступника начальника УСЗН і вона не є складовою особової справи позивача.

Крім того, у дисциплінарній справі відсутній ряд документів, визначених Законом, а саме: дата і місце її формування; характеристика державного службовця, складена його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; інформаційна довідка з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження або акт про відмову від дачі пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Всі перелічені порушення не дають підстав для визнання притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності правомірним.

За таких обставин, адміністративний позов підлягає задоволенню.

Згідно п. 10.2 Постанови Пленуму Вищого Адміністративного Суду України від 20.05.2013 № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі»: ОСОБА_4 змісту статті 162 КАС України випливає, що в разі задоволення позову про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень чи його окремих положень суд повинен зазначити про це в судовому рішенні та одночасно застосувати один із встановлених законом способів захисту порушеного права позивача: про скасування або визнання нечинними рішення чи окремих його положень.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про державну службу», ст.ст. 17, 18, 71, 94, 158-163, 167 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним рішення начальника управління соціального захисту населення Коропської районної державної адміністрації ОСОБА_3 про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1.

Скасувати пункт 2 Наказу № 17 від 20 травня 2016 року управління соціального захисту населення Коропської районної державної адміністрації щодо оголошення догани ОСОБА_1.

Стягнути з управління соціального захисту населення Коропської районної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 сплачений нею судовий збір в сумі 551 (пятсот пятдесят одна) гривня 20 копійок та витрати на правову допомогу в сумі 1800 (одна тисяча вісімсот) гривень.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАСУ, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова виготовлена в повному обсязі 08.07.2016 року.

Суддя: Грушко О П