Справа № 813/1685/16
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2016-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

06 липня 2016 року Справа № 813/1685/16

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючий суддя Грень Н.М.,

секретар судового засідання Гавірко О.О.,

представник позивача ОСОБА_1,

представник відповідача Смотрич Д.В.,

розглянув у попередньому судовому засіданні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_3 до Львівської обласної державної адміністрації, про визнання протиправним та скасування розпорядження, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 до Львівської обласної державної адміністрації, з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження голови Львівської обласної державної адміністрації від 24.12.2015 року №953/0/8-15 "Про звільнення з роботи працівників апарату облдержадміністрації" в частинні звільнення ОСОБА_3;

- поновити ОСОБА_3 на роботі на посаді головного спеціаліста з 12 січня 2016 року;

- стягнути з Львівської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_3 середній заробіток за час вимушеного прогулу;

- стягнути з Львівської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_3 моральну шкоду в розмірі 20000,00 грн.

В прохальній частині позовної заяви (що була подана представником позивача) висловлено прохання поновити строк звернення до суду. В обґрунтування причин пропущеного строк звернення до суду зазначає той факт, що з 19.01.2016 року по теперішній час позивач хворіла та не могла подати позовну заяву тому строк звернення пропущений з поважних причин та існують підстави для поновлення такого строку.

У судовому засіданні представник позивача вказане клопотання підтримав, просив таке задовольнити.

Представник відповідача проти вказаного клопотання заперечив та подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду /а.с.33-34/, мотивоване пропуском місячного строку звернення до суду з вказаним позовом.

Суд заслухав пояснення представників сторін, з'ясував обставини, якими обґрунтовуються подані клопотання, а також ті, які мають значення для їх вирішенні, та керується наступним.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб'єкту владних повноважень право на пред'явлення передбачених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень.

Статтею 100 КАС України передбачено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо, зокрема, позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

За правилами ч. 1 ст. 121 КАС України за наслідками підготовчого провадження суд у порядку письмового провадження або в судовому засіданні на розсуд суду постановляє ухвалу про:

1) залишення позовної заяви без розгляду;

2) зупинення провадження у справі;

3) закриття провадження у справі;

4) закінчення підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду.

Так, судом встановлено, що розпорядженням голови Львівської обласної державної адміністрації від 24 грудня 2015 року№ 953/0/8-15 «Про звільнення з роботи працівників апарату облдержадміністрації» (а.с.13 та а.с.35) згідно до розпорядження голови облдержадміністрації від 30 жовтня 2015 року №679/0/5-15 «Про впорядкування структури обласної державної адміністрації» позивача звільнено з посади головного спеціаліста загального відділу 18 січня 2016 року у зв'язку із скороченням чисельності (штату) працівників апарату обласної державної адміністрації. Згідно особової картки форми П-2 ДС, трудову книжку позивач отримав 18 січня 2016 року, що підтверджується підписом ОСОБА_3 (а.с.36).

Отже, про порушення своїх прав відповідачем, про які позивач зазначив у позовній заяві, дізнався 18 січня 2016 року, а до суду звернувся 19 травня 2016 року року (зідно з відбитком штемпелю почтового відділення)яка надійшла до суду 23 травня 2016 року, тобто в строк, який перевищує місячний термін подання позову до суду.

Вказуючи на поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, позивач послався на лікування, на підтвердження чого подано виписку №365 із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого (а.с. 26) та виписку №707 із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого від 07 червня 2016 року (а.с.46).

Поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для особи на вчинення певних дій (у даному випадку - на подання позову до суду).

Судом встановлено, що позивач перебував на амбулаторному лікуванні у зв'язку із хронічним захворюванням, також у виписці №707 із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого від 07 червня 2016 року у п.5 зазначено: «в амбулаторно - поліклінічному закладі з 2015 року».

Суд звертає увагу, що амбулаторне лікування - лікування, проведене на дому або при відвідуванні самими хворими лікувальної установи.

Отже, позивач не мав перешкод для пересування, окрім того подані позивачкою виписки із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого, не є належним доказом поважності пропуску строку звернення до суду, оскільки з їх змісту встановлено, що з 2015 року по теперішній час ОСОБА_3 перебуває на амбулаторному лікуванні у зв'язку із хронічною хворобою.

Згідно п. 2 Інструкції «щодо заповнення форми первинної облікової документації № 027/о», виписка із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого» Форма № 027/о заповнюється лікарями закладів охорони здоров'я, які надають амбулаторно-поліклінічну допомогу, при направленні хворого на консультацію в інші заклади охорони здоров'я, на стаціонарне лікування та лікарями стаціонарів при виписці або у випадку смерті хворого.

Суд зазначає, що вказані виписки містять суперечливі відомості, так у виписці № 365 у п. 5 зазначено, що особа «в амбулаторії: захворювання з 19.01.2016 року», а у виписці № 707 у тому ж п.5 «в амбулаторно - поліклінічному закладі: захворювання з 2015 року».

Особливу увагу суд звертає на той факт, що позивач 17 березня 2016 року підписав довіреність на представництво її інтересів ОСОБА_1, в тому числі у судах, з правом подачі позову, що була вчинена у приміщенні нотаріальної контори. Однак таке право від імені позивача було реалізоване представником лише 19 травня 2016 року (згідно з відбитком штемпелю почтового відділення).

Таким чином, з урахуванням повноважень наданих відповідно до довіреності від 17 березня 2016 року за реєстровим №648, останній строк подачі позову до суду припадав би на 18 квітня 2016 року.

Встановлені ж обставини не спростовують факту неможливості подачі позову до суду вчасно.

Суд вважає вказані покликання позивача необґрунтованими та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи.

Крім того, керуючись ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду за своєю суттю не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і шляхом встановлення строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Крім того, у рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням 54 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України "Про судоустрій і статус суддів", Кримінально-процесуального кодексу України, Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України у справі № 1-9/2011 від 13 грудня 2011 р. № 17-рп/2011, надаючи оцінку конституційності скорочення строків на звернення до суду, серед іншого зазначено, що необхідно відрізняти поняття "обмеження основоположних прав і свобод" від прийнятого у законотворчій практиці поняття "фіксація меж самої сутності прав і свобод" шляхом застосування юридичних способів (прийомів), визнаючи таку практику допустимою, а тому у процесуальних кодексах лише скорочено строки здійснення окремих процесуальних дій, а змісту та обсягу конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя не звужено. Наведені зміни не унеможливлюють ефективного розгляду судових справ, тому не суперечать Конституції України.

З наведеної правової позиції Конституційного Суду України слідує, що наявність законодавчо встановленого строку на звернення до суду не слід розглядати як обмеження права на судовий захист - законодавець в такий спосіб лише встановлює часові межі реалізації такого права.

Суд вважає за необхідне зазначити про те, що встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

В силу закону, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджується належними доказами, розглянувши матеріали позову та доданих до нього документів суд вважає, що наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду позивачем не зазначено та судом з матеріалів позовної заяви не встановлено, а тому адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 2, 99, 100, 121, 155, 158-160, 165, 167 КАС України, суд -

у х в а л и в :

1.У задоволенні клопотання представника позивача про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду - відмовити.

2.Клопотання представника відповідача - задовольнити.

3.Позовну заяву ОСОБА_3 до Львівської обласної державної адміністрації, про визнання протиправним та скасування розпорядження, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено протягом 5 днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Львівського апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд, згідно ст. 186 КАС України. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з ч. 3 ст. 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КАС України, якщо таку скаргу не було подано, згідно ст. 254 КАС України. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Грень Н.М.

Повний текст ухвали складено та підписано 11.07.2016 року.