Справа № 802/894/16-а
Суддя: Дончик Віталій Володимирович
Дата ухвалення: 2016-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

06 липня 2016 р. Справа № 802/894/16-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дончика Віталія Володимировича,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Прокурора Вінницької області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання дій протиправними

в с т а н о в и в :

13.06.2016 року до Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Прокурора Вінницької області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання дій протиправними.

Ухвалою суду від 15.06.2016 року відкрито провадження в адміністративній справі, закінчено підготовче провадження та призначено справу до розгляду в судовому засіданні 29.06.2016 року.

У судове засідання 29.06.2016 року позивач та представник позивача не з'явились, з невідомих суду причин, про дату, час та місце судового засідання повідомлялись завчасно та належним чином, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення позивачу та його представнику ухвали суду від 15.06.2016 року (а.с. 48,49).

29.06.2016 року у звязку із неявкою сторін у судове засідання, фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч. 1 ст. 41 КАС України не здійснювалось, про що секретарем судового засідання складено відповідну довідку, наступне судове засідання призначено на 06.07.2016 року о 10:00 год. (а.с. 51).

У судове засідання 06.07.2016 року позивач та його представник повторно не зявилися з невідомих суду причин, хоча про дату, час та місце судового засідання повідомлялись завчасно та належним чином, про що свідчить складена секретарем судового засідання телефонограма про повідомлення позивача про розгляд справи (а.с. 52). Про причини неявки суд не повідомили.

Представники відповідача та третьої особи у судове засідання не зявилися, про дату час та місце судового засідання проінформовані, про що свідчать наявні в матеріалах справи розписки про одержання судових повісток (а.с. 53,54).

Згідно з ч. 4 ст. 128 КАС України у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи те, що сторони в судове засідання не зявились, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження. При цьому, відповідно до положень статті 41 КАС України технічна фіксація судового процесу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у ній докази в їх сукупності, суд доходить висновку про наявність процесуальних підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду, у відповідності до положень пункту 4 частини 1 статті 155 КАС України.

Згідно із ч. 3 ст. 128 КАС України, у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Також пунктом 4 ч. 1 ст. 155 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Оцінюючи поважність причин неприбуття позивача в судові засідання, суд виходив з того, що "поважна причина" - це оціночне поняття, яке визначається чотирма характерними рисами :

- до поважних причин можуть бути віднесені будь-які обставини навколишнього світу. Це можуть бути як дії фізичних або юридичних осіб, так і явища, які не залежать від волі людини;

- такі обставини мають впливати на волю субєкта правовідносин. Саме внаслідок дії цих обставин, що виникли раптово або закономірно, він не має змоги належним чином виконувати обовязки або користуватись наданими правами;

- кваліфікація тих або інших причин, як поважних, здійснюється на підставі норм моралі;

- обставини, що визначаються законом, як поважні причини, звільняють субєкта правовідносин від виконання покладених на нього обовязків або негативних для нього наслідків.

Таким чином, судом з'ясовано, що про обставини, які б могли бути судом визнані поважними в силу вищенаведених характеризуючих ознак, відомостей суду надано не було та не відомо.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 49 КАС України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обовязки.

Отже, учасники судового процесу, крім наявних у них прав, наділені також певними процесуальними обов'язками, що кореспондуються з правами інших осіб, які беруть участь у справі, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом.

При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, враховуючи принцип рівності, не можуть визнаватися більш або менш важливими, ніж права і обов'язки іншої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач у першу чергу має активно використовувати власні процесуальні права, не зловживаючи ними, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права йому надані. Натомість визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Зокрема, в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа ОСОБА_2 проти Іспанії" Європейський Суд зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, а саме "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Водночас в силу вимог ч. 2 ст. 40 КАС України якщо особи які беруть участь у справі, не можуть з поважних причин прибути до суду, вони зобов'язанні завчасно повідомити суд про неможливість прибуття та відповідні причини.

"Завчасно" означає необхідність повідомити у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання.

Частиною 3 статті 33 КАС України передбачено, що судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КАС України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Повістка у справах, для яких встановлено скорочені строки розгляду, має бути вручена у строк, достатній для прибуття до суду.

Частина 10 цієї ж статті визначає, що вручення повістки представникові особи, яка бере участь у справі, вважається також врученням повістки і цій особі.

За правилами визначеними статтею 38 КАС України встановлено, що суб'єкту владних повноважень текст повістки надсилається електронною поштою (факсимільним повідомленням) на адресу електронної пошти або на номер факсу (телефаксу), які містяться у Єдиній базі даних електронних адрес, номерів факсів (телефаксів) суб'єктів владних повноважень. Суб'єкт владних повноважень повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду і приєднується секретарем судового засідання до справи. Таке підтвердження є достатнім доказом належності повідомлення суб'єкта владних повноважень про дату, час і місце судового розгляду. Якщо протягом двох робочих днів з дня направлення тексту повістки підтвердження від суб'єкта владних повноважень не надійшло, секретар судового засідання складає про це довідку, що приєднується до справи і є достатнім доказом належності повідомлення суб'єкта владних повноважень про дату, час і місце судового розгляду.

Одночасно з надсиланням тексту повістки суд, у разі якщо справа розглядається за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень, повідомляє суб'єкта владних повноважень про наявні у нього матеріали, які підлягають врученню йому як стороні, та про можливість їх отримання лише безпосередньо у суді.

Порядок частини першої цієї статті може бути застосовано також щодо особи, яка бере участь у справі, незалежно від того, чи є вона суб'єктом владних повноважень, у разі, якщо вона зазначила адресу своєї електронної пошти (номер факсу, телефаксу) і не висловила заперечень проти її використання для одержання текстів судових рішень та інших документів.

Як вбачається з матеріалів справи, про судове засідання 29.06.2016 року позивача було повідомлено ухвалою суду, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення в матеріалах справи (а.с. 49).

Про судове засідання призначене на 06.07.2016 року було повідомлено представника позивача, шляхом надсилання тексту повістки телефонограмою на абонентський номер 067-993-67-77, що зазначений в позовній заяві, про що секретарем судового засідання складено відповідну довідку та приєднано до матеріалів справи (а.с. 52). Заперечень щодо отримання повідомлення телефонограмою до суду не подавав.

Таким чином, про дату, час і місце судового розгляду справи представник позивача був повідомлений завчасно та у визначеному законом порядку, проте, в судове засідання 06.07.2016 року повторно без поважних причин не з'явився, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав.

Так, виходячи із суті здійснення судочинства, саме позивач, подавши адміністративний позов, вважає, що його права чи інтереси порушені, невизнані або оспорюванні, саме позивач зацікавлений в ефективності його здійснення, а тому при недотриманні позивачем своїх прав та обов'язків, логічним є застосування до нього передбачених законодавством наслідків.

Приписами вказаних норм позивачеві забороняється зловживати своїми процесуальними правами, а також штучно затягувати розгляд справи.

Відповідно до ст. 122 КАС України, адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Встановлення законодавством певних умов та обов'язків дисциплінує учасників судового процесу, визначає порядок здійснення судочинства з метою досягнення основної мети його відбуття - справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ, відправлення судочинства.

На підставі вищевикладеного, враховуючи, що позивачем не повідомлено суд про поважність причин неявки, не надано заяву про розгляд справи за його відсутності, не направлено повноважного представника, суд виносить ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 155 КАС України особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 155, ст. ст. 165, 186, 254 КАС України, суд -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Прокурора Вінницької області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Головне управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання дій протиправними - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що особа, позовна заява якої залишена без розгляду,після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Дончик Віталій Володимирович