Справа № 815/391/16
Суддя: Марин П. П.
Дата ухвалення: 2016-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/391/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2016 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Марина П.П.

секретар судового засідання Гацанюк К.В.

розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області про визнання протиправною та скасування Постанови про накладення штрафних санкцій від 26.11.2015 року №13, визнання протиправним та скасування Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 16.02.2016 року №51, -

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа підприємець ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовними вимогами до Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області та з урахуванням заяв про зміну позовних вимог (а.с.45-46, 77-78), просить суд визнати протиправною та скасувати Постанову про накладення штрафних санкцій від 26.11.2015 року №13, визнати протиправним та скасувати Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 16.02.2016 року №51. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем вимог діючого законодавства, оскільки відповідач здійснив перевірку позивача за відсутності законодавчо визначених підстав для проведення позапланової перевірки. Також позивач зазначив, що не вчиняв порушень, викладених в акті перевірки, на підставі якого було протиправно застосовано штрафні санкції у сумі 25500,00 грн. Позивач вважає, що інформація, зафіксована в акті перевірки, не відповідає нормам діючого законодавства, а оскаржувані постанова та рішення винесені з порушенням вимог діючого законодавства, тому підлягають скасуванню. Крім того, позивач зазначив, що лист Державної інспекції України з питань захисту прав споживачів не може бути підставою для здійснення позапланових заходів в розумінні Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", оскільки заступнику Голови комісії з реорганізації Держспоживінспекції України не надано право доручати проведення перевірки субєкта господарювання відповідно до Положення про Існтрукцію з питань захисту прав споживачів, затвердженого Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 09.11.2011 року №1337/206 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.11.2011 року за №1337/20075.

Від позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності (а.с.252).

Від відповідача надійшли письмові заперечення на позов та додаткові пояснення (а.с.48-53, 100-107, 134-137, 145-148), відповідно до яких позовні вимоги не визнано у повному обсязі, в обґрунтування правової позиції зазначивши наступне. Так, позапланова перевірка позивача здійснена на підставі доручення Держиспоживінспекції України від 16.10.2015 р. № 2444-8/7/6, наказу Інспекції з захисту прав споживачів в Одеській області від 12.11.2015 р. № 146 та рішення від 12.11.2015 р. № 43. Перед початком невиїзної позапланової перевірки ФОП ОСОБА_1, представник субєкта господарської діяльності був ознайомлений з дорученням Держспоживінспекції України від 16.10.2015 р. № 24448/7/6 та наказом Інспекції від 12.11.2015 р. № 146 та згідно ч.5 ст. 7 Закону України основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» представнику було предявлено службове посвідчення посадової особи державного нагляду та надано копію направлення на проведення перевірки 12.11.2015 р. № 43. Перед початком перевірки спеціалістами Держспоживінспекції в Одеській було вручено ОСОБА_2 розяснення субєкту господарювання та вимога про надання завірених належним чином копій документів. Таким чином, посилання позивача у своєму позові на відсутність законних підстав на проведення перевірки Інспекцією з питань захисту прав споживачів в Одеській області є неспроможними.

За результатами проведеної перевірки інспекторами був складений та вручений представнику позивача ОСОБА_2 акт перевірки №0025 від 13.11.2015 року, в якому зафіксовано порушення вимог ЗУ «Про загальну безпечність нехарчової продукції». Відповідно ч. 2 ст. 8 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» субєкти господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції зобовязані при здійсненні господарської діяльності взаємодіяти під час вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів. ФОП ОСОБА_3 згідно накладної на повернення від 02.09.2015 р. № ЮО-360 повернула товар ОСОБА_1 Продукцію необхідно було привести у відповідність ФОП ОСОБА_1, а потім реалізовувати. На момент перевірки, як стверджує ФОП ОСОБА_1, продукція була реалізована, але Інспекції не було надано інформацію саме яким чином позивач привів зазначену продукцію у відповідність із вимогами щодо забезпечення безпечності. У висновках акта перевірки викладено, що продукція не відповідає встановленим вимогам ДСТУ 5010:200 в частині маркування споживчої тари, а саме: без зазначення на самій продукції або її упаковці інформації про назву та призначеність виробу на державній мові. Згідно із п.11 ст. 33 Закону № 2735-ІУ, до прийняття рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів орган ринкового нагляду надає (надсилає) субєкту господарювання, щодо якого передбачається прийняти рішення, проект відповідного рішення з пропозицією надати в письмовій формі свої пояснення, заперечення до проекту рішення, інформацію про вжиття ним заходів, спрямованих на запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам, усунення невідповідності продукції, що є предметом проекту рішення, встановленим вимогам. Так, 13.11.2015 року посадовою особою відповідача прийняті проекти рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, якими відповідно обмежено надання продукції шляхом тимчасової заборони надання продукції на ринку та обмежено надання продукції шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами. Протягом 10 робочих днів позивачем до інспекції не надано пояснень або заперечень, та 27.11.2015 року відповідачем прийнято рішення №59 щодо обмеження надання продукції шляхом тимчасової заборони надання продукції на ринку та рішення №60 щодо обмеження надання продукції шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами строком виконання до 11.12.2015 року. В подальшому, 26.11.2015 року у звязку з виявленими порушеннями посадовою особою відповідача складено протокол №0013 та під час розгляду справ про порушення субєктами господарювання законодавства про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції членами комісії складено протокол засідання комісії №35, яким ухвалено рекомендувати керівнику накласти на ФОП ОСОБА_1 штраф у розмірі 25500,00 грн. та 26.11.2015 року Начальником інспекції прийнято відповідну постанову №13. Щодо посилань позивача на відсутність законних підстав на проведення перевірки, представником відповідача зазначено, що позаплановий захід було проведено на підставі доручення Держспоживінспекції України від 16.10.2015 року №2444-8-7/6, складеного заступником голови комісії з реорганізації Держспоживінспекції України ОСОБА_4, який відповідно до п.16 Порядку здійснення заходів, повязаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади №1074 від 20.10.2011 року мав повноваження на підписання та складання такого доручення, оскільки станом на 16.10.2015 року голову інспекції було звільнено, а нового керівника ще не було призначено, а тому, на підставі вищенаведеного, відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову.

У звязку з тим, що прибули не всі особи, які беруть участь у справі та відсутністю потреби заслухати свідка чи експерта, справа розглянута в порядку письмового провадження, згідно з ч. 6 ст. 128 КАС України.

Суд, заслухавши у попередніх судових засіданнях пояснення представників сторін, дослідивши доводи адміністративного позову та заперечень на нього, наявні матеріали справи та обставини, якими обґрунтовуються вимоги, докази, якими вони підтверджуються, встановив наступні факти та обставини.

На підставі плану проведення перевірок характеристик продукції на ІІІ квартал 2015 року, спеціалістами Інспекції проведено планову перевірку ФОП ОСОБА_3, за результатами якої складено акт від 26.08.2015 року №0001, яким встановлено розповсюдження останньою хімічної продукції, яка може становити ризики за певних умов або з обґрунтованих припущень може бути небезпечною. Так, ФОП ОСОБА_3 надала видаткові накладні від 08.09.2014 року та 30.01.2015 року, згідно яких відповідачем встановлено, що продукцію нею було отримано у ФОП ОСОБА_1

16 жовтня 2015 року Заступником Голови комісії з реорганізації Держспоживінспекції України ОСОБА_4, на підставі повідомлення Держаспоживінспекції в Одеській області від 09.09.2015 року №2126/1 про продукцію, що не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик, складено лист-доручення №2444-8-7/6 щодо проведення перевірки характеристик продукції у ФОП ОСОБА_1 (вул. Золотий берег, 9а, м. Одеса), про результати якої повідомити Держспоживінспецію України з наданням копій матеріалів перевірки у термін до 03.11.2015 року (а.с.55).

Листом від 29.10.2015 року №2808/8 відповідач повідомив ФОП ОСОБА_1 про проведення позапланової невиїзної перевірки характеристик продукції у період з 11.11.2015 року по 13.11.2015 року та зобовязав позивача прибути до Інспекції для участі у проведенні перевірки з наданням відповідних пояснень по суті питань, що стосуються продукції, яка була надана для реалізації (а.с.9-9з/б).

На вказаний лист, 11.11.2015 року ФОП ОСОБА_1 надано відповідачу відповіді (а.с.17-18), в яких пояснено, що останнє постачання продукції ФОП ОСОБА_5 було здійснено 08.07.2015 року, проте на дату отримання листа інспекції визначену продукцію (ОСОБА_6 косметичних виробів 3X65 мл та ОСОБА_6 косметичних виробів Exotic Body Care aloe vera&goji) реалізовано у повному обсязі, а продукція Лосьйон для тіла Body Lotion та Лосьйон для тіла КУРОРТ позивачем не закуповувалась та не реалізовувалась. Щодо реалізованого товару вимоги ДСТУ 5010:2008 були дотримані у повному обсязі, також за наявності висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи на всю продукцію, надавши відповідні копії підтвердних документів та пояснивши про придбання продукції на Виставковому заході на території Морського вокзалу (а.с.11-16, 19).

В подальшому, 12.11.2015 року Інспекцією з питань захисту прав споживачів в Одеській області прийнято Наказ №146-од «Про проведення позапланової перевірки», відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Положення про інспекції з питань захисту прав споживачів від 09.11.2011 року №206 та Положення про Інспекцію з питань захисту прав споживачів в Одеській області від 29.11.2011 року, яким призначено проведення перевірки позивача, підставою визначено вищенаведене доручення Заступника Голови комісії з реорганізації Держспоживінспекції України ОСОБА_4 №2444-8-7/6 від 16.10.2015 року (а.с.56).

На підставі доручення Держиспоживінспекції України від 16.10.2015 р. № 2444-8-7/6, наказу Інспекції з захисту прав споживачів в Одеській області від 12.11.2015 р. № 146-од та направлення від 12.11.2015 р. № 43 проведена невиїзна позапланова перевірка позивача.

Перед початком перевірки ФОП ОСОБА_1 представника субєкта господарської діяльності ознайомлено з дорученням Держспоживінспекції України від 16.10.2015 р. № 24448-8-7/6 та наказом Інспекції від 12.11.2015 р. № 146 та згідно ч.5 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» представнику предявлено службове посвідчення посадової особи державного нагляду та надано копію направлення на проведення перевірки від 12.11.2015 р. № 43, вручено розяснення субєкту господарювання та вимога про надання завірених належним чином копій документів у строк до 13.11.2015 року, про що свідчить відповідний підпис уповноваженої особи ОСОБА_2 (а.с.10, 56-58).

За результатами проведеної перевірки інспекторами складено та вручено представнику позивача ОСОБА_2 акт перевірки №0025 від 13.11.2015 року, яким зафіксовано порушення позивачем вимог ЗУ «Про загальну безпечність нехарчової продукції» (а.с.20-21з/б), а саме:

1.Введення в обіг хімічної продукції без зазначення на самій продукції або її упаковці найменування та місцезнаходження виробника, у порушення п.1 ч.І .ст.8 Закону України «Про загальну безпечність продукції»:

1) Лосьйон для тіла Body Lotion з вишуканим та чарівним ароматом білого мускату, зволожує і надає шкірі мармурову гладкість. Mades Cosmetics BV, Гаага, Нідерланди. 370 мл. Дата виготовлення: 02.2014. Термін реалізації: 02.2017. Постачальник: ФОП ОСОБА_1- накладна від 08.09.2014р. №ЮО- 2465 (акт Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області від 26.08.2015р. №0001);

2) Лосьйон для тіла КУРОРТ з екстрактом атлантичного Інжира глибоко зволожує шкіру тіла, надає їй пружності та гладкість, насидчує вітамінами та мікроелементами, володіє омолоджуючою дією. Mades Cosmetics BV Гаага, Нідерланди. 250 мл. Дата виготовлення: 08.2014. Термін реалізації: 08.2017. Постачальник: ФОП ОСОБА_1- накладна від 30.01.2015р. №ЮО- ПО (акт Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області від 26.08.2015р. №0001);

3) ОСОБА_6 косметичних виробів 3X65 мл. Mades Cosmetics BV Гаага, Нідерланди. Дата виготовлення: 10.2013. Термін реалізації: 10.2013. Постачальник: ФОП ОСОБА_1- накладна від 30.01.2015р. №ЮО- 110 (акт Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області від 26.08.2015р. №0001);

4) ОСОБА_6 косметичних виробів Exotic Body Care aloe vera&goji (1X250 мл., 1Х200мл., 1X100мл). Mades Cosmetics BV Гаага. Нідерланди. Дата виготовлення: 08.2013. Термін реалізації: 08.2016. Постачальник: ФОП ОСОБА_1- накладна від 30.01.2015р. №ЮО- 110 (акт Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області від 26.08.2015р. №0001);

2. Введення в обіг хімічної продукції без надання (в межах своєї компетенції) споживачам (користувачам) інформації, яка дає можливість оцінювати ризики, притаманні продукції протягом звичайного або обґрунтовано передбачуваного строку її використання, якщо такі ризики є не відразу очевидними, без належних попереджень, та яка дає змогу споживачам вживати запобіжних заходів щодо таких ризиків, тобто встановлено, що продукція може становити ризики за певних умов (вищенаведені позиції 3-4), а саме: без зазначення на самій продукції або її упаковці інформації про назву та призначеність виробу на державній мові, у порушення п.п. 5.1.2. 5.1.3.5 ДСТУ 5010:2008 «Продукція парфумерно- косметична» п.5 ч.І ст.8 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції».

Акт підписано представником позивача із зауваженнями щодо незгоди з його висновками (а.с.21з/б).

13.11.2015 року відповідачем складено проекти рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, якими обрано обмежувальні (корегувальні) заходи: 1) обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами та обмеження надання продукції на ринку шляхом тимчасової заборони надання продукції на ринку (а.с. 64-65з/б).

26.11.2015 року головним спеціалістом відповідача ОСОБА_6 складено протокол №0013 про виявлені порушення (а.с.22-22з/б), яким встановлено введення в обіг хімічної продукції (набори косметичних виробів позиції 3, 4 акту перевірки від 13.11.2015 року №0025) без надання (в межах своєї компетенції) споживачам (користувачам) інформації, яка дає можливість оцінювати ризики, притаманні продукції протягом звичайного або обґрунтовано передбачуваного строку її використання, якщо такі ризики є не відразу очевидними, без належних попереджень, та яка дає змогу споживачам вживати запобіжних заходів щодо таких ризиків, тобто встановлено, що продукція може становити ризики за певних умов, а саме: без зазначення на самій продукції або її упаковці інформації про назву та призначеність виробу на державній мові.

Відповідальність за вставнолене порушення згідно протоколу передбачена п.2 ч.2 ст.15 ЗУ «Про загальну безпечність нехарчової продукції».

Поряд з цим, на засіданні комісії з розгляду справ про порушення субєктами господарювання законодавства про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області ухвалено рішення рекомендувати керівнику накласти на ФОП ОСОБА_1 штраф у розмірі 25500,00 грн., що оформлено протоколом засідання комісії №35 (а.с.65-65з/б).

Також, 26.11.2015 року Начальником інспекції, головою комісії з реорганізації Держспоживінспекції в Одеській області ОСОБА_7 прийнято постанову №13 про накладення на позивача штрафу у розмірі 1500 неоподатковуваних доходів громадян, що склало 25500,00 грн. (а.с.23-23з/б).

27.11.2015 року відповідачем прийнято Рішення №59 та №60 про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів строком виконання до 11.12.2015 року (а.с.24-25), якими встановлено обмежувальні заходи шляхом обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами та обмеження надання продукції на ринку шляхом тимчасової заборони надання продукції на ринку (а.с. 24-25з/б).

Рішеннями №23 та №24 від 08.02.2016 року внесено зміни до вказаних рішень та 16.02.2016 року Інспекцією прийнято рішення «Про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів №51 від 16.02.2016 року, яким до позивача застосовано обмежувальний (корегувальний) захід у вигляді обмеження надання продукції на ринку шляхом заборони надання продукції терміном виконання до 04.03.2016 року (а.с.82-82з/б).

Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» встановлює правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції.

Державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.

Згідно статті 2 Закону, дія його поширюється на відносини щодо: здійснення ринкового нагляду за продукцією, що охоплюється встановленими вимогами, крім видів продукції, зазначених у частині п'ятій цієї статті; здійснення контролю всієї продукції, крім видів продукції, зазначених у частині п'ятій цієї статті.

Якщо технічними регламентами встановлено спеціальні вимоги щодо здійснення ринкового нагляду стосовно конкретних видів продукції, спрямовані на досягнення тих самих цілей, що й положення цього Закону, положення цього Закону застосовуються лише до тих аспектів ринкового нагляду, що не охоплюються такими спеціальними вимогами. Якщо законами України та виданими відповідно до них нормативно-правовими актами встановлено спеціальні вимоги щодо контролю продукції, положення цього Закону застосовуються лише до тих аспектів контролю продукції, які не охоплюються зазначеними спеціальними вимогами.

Положення цього Закону щодо ринкового нагляду застосовуються до продукції, яка змонтована чи виготовлена виробником для власних потреб, лише у тих випадках, коли дія технічних регламентів, поширюється на таку продукцію.

Застосування положень цього Закону не перешкоджає органам ринкового нагляду вживати заходів, передбачених Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".

Дія цього Закону не поширюється на відносини, пов'язані із здійсненням нагляду та контролю такої продукції: 1) послуги та роботи; 2) харчові продукти, харчові добавки, ароматизатори, дієтичні добавки та допоміжні матеріали для переробки харчових продуктів; 3) продукти тваринного походження; 4) корми, кормові добавки та премікси; 5) живі рослини і тварини; 6) продукція людського, рослинного і тваринного походження, що безпосередньо використовується як репродуктивний матеріал, призначений для відтворення; 7) спирт, алкогольні напої та тютюнові вироби; 8) лікарські засоби та ветеринарні препарати; 9) наркотичні засоби, психотропні речовини, їх аналоги і прекурсори; 10) ядерні матеріали, спеціальні матеріали, що розщеплюються, інша продукція у сфері використання ядерної енергії; 11) вироби військового призначення; 12) об'єкти містобудування; 13) об'єкти авіаційної діяльності.

Згідно ст.ст.3-4 Закону, законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів.

Метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Метою здійснення контролю продукції є забезпечення відповідності продукції, що ввозиться на митну територію України, встановленим вимогам до моменту її випуску у вільний обіг на митній території України та недопущення ввезення на митну територію України продукції, яка становить серйозний ризик суспільним інтересам.

Статтею 7 Закону передбачено, що суб'єкти господарювання під час здійснення ринкового нагляду та контролю продукції мають право:

1) вимагати від посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд і контроль продукції, додержання вимог законодавства;

2) перевіряти наявність у посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд та контроль продукції, наявність службових посвідчень;

3) одержувати від посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, копії посвідчень (направлень) на проведення перевірок та не допускати їх до проведення перевірок, якщо вони не надали копії таких документів;

4) бути присутніми під час здійснення всіх заходів ринкового нагляду;

5) одержувати в установленому порядку від органів ринкового нагляду і органів доходів і зборів необхідну, доступну та достовірну інформацію про результати ринкового нагляду і контролю продукції;

6) вимагати від посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд та контроль продукції, забезпечення конфіденційності будь-якої інформації, одержаної під час здійснення ринкового нагляду та контролю продукції, крім випадків, визначених цим та іншими законами України;

7) оскаржувати в установленому законом порядку будь-які рішення, приписи, дії та бездіяльність органів ринкового нагляду, органів доходів і зборів та їх посадових осіб;

8) звертатися за захистом своїх прав та інтересів до суду;

9) вживати за власною ініціативою заходів щодо запобігання та уникнення ризиків, які становить продукція, що надається ними на ринку, забезпечення відповідності цієї продукції встановленим вимогам та усунення порушень вимог, встановлених цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".

Суб'єкти господарювання під час здійснення ринкового нагляду та контролю продукції користуються іншими правами, визначеними цим Законом, Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", іншими нормативно-правовими актами (у тому числі технічними регламентами), а в межах здійснення ринкового нагляду - також правами, визначеними Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до п.-п.4, 6 ч.1 ст.11 Закону, з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування); приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб'єктами господарювання цих рішень.

Відповідно до ч.3 ст.5 ЗУ «Про загальну безпечність нехарчової продукції», доказом безпечності продукції є її відповідність національним стандартам, що гармонізовані з відповідними європейськими стандартами. Перелік таких гармонізованих національних стандартів формується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері стандартизації. Цей перелік станом на 1 січня щороку оприлюднюється шляхом його опублікування у друкованому засобі масової інформації центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері стандартизації (у разі його відсутності - у друкованому засобі масової інформації, визначеному цим органом), та шляхом розміщення на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері стандартизації.

Статтею 22 Закону «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» встановлено заходи ринкового нагляду:

1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування);

2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції;

3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;

4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

У випадках, передбачених цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", заходи ринкового нагляду вживаються щодо продукції, яка:

1) надається на ринку, в тому числі щодо одиниць чи партій введеної в обіг продукції, що зберігаються на складах виробників (імпортерів);

2) представлена за місцем проведення ярмарку, виставки, показу або демонстрації продукції в інший спосіб;

3) перебуває під митним контролем у разі призупинення її митного оформлення за результатами контролю продукції.

Щодо продукції, яка перебуває у споживачів (користувачів), у випадках, визначених цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", застосовуються такі заходи ринкового нагляду:

1) обмеження надання продукції на ринку, передбачені пунктом 1 частини першої статті 30 цього Закону;

2) відкликання продукції.

Статтею 23 Закону передбачено порядок проведення перевірок характеристик продукції.

Під час перевірок характеристик продукції проводяться документальні перевірки, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір та експертиза (випробування) зразків продукції.

При проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції.

Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.

Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові, - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Під час таких перевірок перевіряються характеристики лише того виду продукції, що є предметом перевірки.

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформляються відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та посвідчення (направлення) видаються і оформляються невідкладно.

Перевірка характеристик продукції може бути невиїзною (за місцезнаходженням органу ринкового нагляду) або виїзною. У разі потреби органи ринкового нагляду для перевірки характеристик продукції можуть поєднувати невиїзні та виїзні перевірки.

Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Статтею 4 вказаного Закону передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

У разі якщо суб'єкт господарювання на відповідний плановий період включений до планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) одночасно кількох органів державного нагляду (контролю), відповідні планові заходи здійснюються органами державного нагляду (контролю) комплексно - одночасно всіма органами державного нагляду (контролю), до планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) яких включено суб'єкта господарювання.

Складання та затвердження плану комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного нагляду (контролю) здійснюються в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

План комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) затверджується для всіх органів державного нагляду (контролю) центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку підприємництва, не пізніше ніж за 10 днів до початку відповідного планового періоду.

Здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання заборонено.

Здійснення органом державного нагляду (контролю) щодо одного суб'єкта господарювання планових заходів державного нагляду (контролю) протягом одного планового періоду заборонено, якщо в цьому плановому періоді такий суб'єкт господарювання включений до плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) іншого органу державного нагляду (контролю).

Внесення одного й того самого суб'єкта господарювання до планів державного нагляду (контролю) різних органів державного нагляду (контролю) є підставою для проведення щодо такого суб'єкта господарювання комплексного планового заходу державного нагляду (контролю).

Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб'єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Виключно законами встановлюються:

органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності;

види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю);

повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг;

вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності;

спосіб здійснення державного нагляду (контролю);

санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Посадовій особі органу державного нагляду (контролю) забороняється здійснювати державний нагляд (контроль) щодо суб'єктів господарювання, з якими (або із службовими особами яких) посадова особа перебуває в родинних стосунках.

У разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого відповідно до закону, припускає неоднозначне тлумачення прав і обов'язків суб'єкта господарювання або органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб, рішення приймається на користь суб'єкта господарювання.

Органи державного нагляду (контролю) та суб'єкти господарювання мають право фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу.

Невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб'єкта господарювання згідно із законом.

Посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з'ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.

Під час проведення заходів державного нагляду (контролю) не допускається вилучення у суб'єктів господарювання оригіналів їхніх фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, а також комп'ютерів, їх частин, крім випадків, передбачених кримінальним процесуальним законодавством.

Плановий чи позаплановий захід повинен здійснюватися у присутності керівника або його заступника, або уповноваженої особи суб'єкта господарювання.

Перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до відповідного журналу суб'єкта господарювання (за його наявності).

Діяльність органів державного нагляду (контролю), пов'язана зі збором інформації, метою якого є отримання відомостей про масові явища та процеси, що відбуваються у сфері господарської діяльності, не вважається заходами державного нагляду (контролю).

Під час здійснення державного нагляду (контролю) посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані зберігати комерційну таємницю суб'єкта господарювання.

Інформація, доступ до якої обмежено законом, одержана посадовою особою органу державного нагляду (контролю) під час здійснення державного нагляду (контролю), може використовуватися виключно в порядку, встановленому законом.

Ст.24 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», органи ринкового нагляду проводять перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів:

1) планові - згідно із секторальними планами ринкового нагляду;

2) позапланові:

а) за зверненнями споживачів (користувачів) відповідної продукції, а також органів виконавчої влади, виконавчих органів місцевих рад, правоохоронних органів, громадських організацій споживачів (об'єднань споживачів), у яких міститься інформація про розповсюдження продукції, що завдала шкоди суспільним інтересам чи має недоліки, що можуть завдати такої шкоди, і відсутня інформація, за якою виробника такої продукції може бути ідентифіковано, але міститься інформація, за якою може бути встановлено розповсюджувача, у якого було придбано (виявлено) таку продукцію;

б) у разі якщо під час перевірки характеристик продукції у виробника відповідної продукції виробник доведе що:

він не вводив в обіг продукцію, що є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам;

продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам внаслідок дій чи бездіяльності розповсюджувача (розповсюджувачів) такої продукції.

У випадках, зазначених у підпункті "б" пункту 2 цієї частини, встановлюється за ланцюгом постачання продукції особа, яка ввела таку продукцію в обіг, та особа, внаслідок дій чи бездіяльності якої продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам.

Статтею 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема,

обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб'єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом.

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, якщо інше не передбачається законом або міжнародним договором України, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України.

Суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного документа.

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів, якщо інше не передбачено законом.

Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові) і засвідчується печаткою.

Так судом встановлено, що 16 жовтня 2015 року Заступником Голови комісії з реорганізації Держспоживінспекції України ОСОБА_4, на підставі повідомлення Держаспоживінспекції в Одеській області від 09.09.2015 року №2126/1 про продукцію, що не відповідає встановленим вимогам та/або становить серйозний ризик, складено лист-доручення №2444-8-7/6 щодо проведення перевірки характеристик продукції у ФОП ОСОБА_1 (вул. Золотий берег, 9а, м. Одеса), про результати якої повідомити Держспоживінспецію України з наданням копій матеріалів перевірки у термін до 03.11.2015 року (а.с.55).

Порядок здійснення заходів, пов'язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади від 20 жовтня 2011 р. N 1074 (далі Порядок №1074) визначає механізм здійснення заходів, пов'язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади (далі - органи виконавчої влади) та їх територіальних органів.

Дія цього Порядку поширюється на центральні органи виконавчої влади із спеціальним статусом та їх територіальні органи, крім випадків, коли Конституцією та законами України визначені інші особливості порядку їх утворення, реорганізації або ліквідації.

Так, п.16 Порядку №1074 встановлено, що Голова комісії з припинення органу виконавчої влади затверджує в триденний строк її персональний склад, до якого обов'язково входять працівники юридичної, кадрової, бухгалтерської служб органу виконавчої влади, що припиняється, представники Мінфіну, Мінекономрозвитку, ДПС, Казначейства, Укрдержархіву та інших заінтересованих центральних органів виконавчої влади, а також у разі потреби посадові особи утвореного органу виконавчої влади.

У складі комісії з припинення органу виконавчої влади за рішенням голови комісії визначається заступник голови комісії - представник органу виконавчої влади, що припиняється, або утвореного органу виконавчої влади, або органу виконавчої влади, до якого переходять права та обов'язки органу виконавчої влади, що припиняється, який у разі відсутності голови комісії з припинення органу виконавчої влади чи неможливості здійснювати ним свої повноваження з інших причин виконує його обов'язки.

Так, відповідно до п.14 Порядку №1074, право підписувати документи щодо здійснення повноважень та виконання функцій з формування і реалізації державної політики у визначеній Кабінетом Міністрів України сфері до дня набрання чинності актом Кабінету Міністрів України, зазначеним у пункті 13 цього Порядку, має керівник органу виконавчої влади, що припиняється (у разі його звільнення - заступник такого керівника), а після зазначеного дня - керівник утвореного органу виконавчої влади або органу виконавчої влади, до якого перейшли права та обов'язки органу виконавчої влади, що припиняється.

У разі звільнення керівника органу виконавчої влади, що припиняється, та його заступників право підписувати такі документи надається керівникові утвореного органу виконавчої влади або органу виконавчої влади, до якого перейшли права та обов'язки органу виконавчої влади, що припиняється.

Так, Розпорядженням Прем'єр-міністра України від 22 жовтня 2014 р. № 1110-р «Про утворення комісії з реорганізації Державної інспекції з питань захисту прав споживачів», утворено комісію з реорганізації Державної інспекції з питань захисту прав споживачів та затверджено головою комісії заступника Голови Державної інспекції з питань захисту прав споживачів ОСОБА_8.

Наказом від 21.11.2014 року №116 затверджено персональний склад комісії з реорганізації та, п. 4 визначено, що на період тимчасової відсутності Голови Комісії виконання його обовязків покладається на заступника Голови Комісії ОСОБА_4 (а.с.196-1970).

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 13.10.2015 р. N 1083-р, внесено зміни до Розпорядженням Прем'єр-міністра України від 22 жовтня 2014 р. № 1110-р «Про утворення комісії з реорганізації Державної інспекції з питань захисту прав споживачів», яким затверджено головою комісії ОСОБА_9

При цьому, згідно п.1 Наказу №217-к від 20.10.2015 року «Про припинення ОСОБА_8 виконання обовязків заступника Голови Держспоживінспекції України, ОСОБА_8 визначено такою, що припинила виконання обовязків заступника Голови Державної інспекції України з питань захисту прав споживачів з 20.10.2015 року (а.с.160).

Згідно табелю обліку робочого часу Державної інспекції з питань захисту прав споживачів, 16.10.2015 року ОСОБА_8 була не робочому місці та нею відпрацьовано повний робочий день (а.с.249).

Згідно наказу Голови комісії з реорганізації Держспоживінспекції України ОСОБА_9 від 22.10.2015 року внесено зміни до складу комісії з реорганізації шляхом виключення зі складу голови комісії заступника Голови Держспоживінспеції України ОСОБА_8 та включення голови комісії голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів ОСОБА_9 (а.с.162).

Так, відповідно до листа Міністерства економічного розвитку і торгівлі України №2013-10/11164-09 від 14.04.2016 року, судом встановлено, що в Мінекономрозвитку відсутній відповідний наказ Держспоживінспекції України про розподіл обовязків або інший розпорядчий документ, який би надав ОСОБА_4 право підпису листів-доручень територіальним органам щодо проведення перевірки у період з 13.10.2015 року по 04.12.2015 року, оскільки у вказаний період від 13.10.2015 р. N 1083-р, внесено зміни до Розпорядженням Прем'єр-міністра України від 22 жовтня 2014 р. № 1110-р «Про утворення комісії з реорганізації Державної інспекції з питань захисту прав споживачів», яким головою комісії призначено голову Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів ОСОБА_9 та повідомлено, що позаплановий захід може бути здійснений тільки за умови наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення (а.с.187-189).

З урахуванням наведеного, судом встановлено, що на момент прийняття доручення від 16.10.2016 року заступник голови комісії ОСОБА_4 не мав повноважень на підписання доручення на проведення перевірки позивача.

Так, відповідно до листа від 28.03.2016 року №767-8-7/8, лист Заступника Голови комісії з реорганізації Держспоживінспекції України ОСОБА_4 №2444-8-7/6 від 16.10.2015 року є дорученням на проведення перевірки, а не згодою центрального органу виконавчої влади на проведення заходу.

Поряд з цим, перевірка субєкта господарювання проведена на підставі Наказу №146-од «Про проведення позапланової перевірки», прийнятого відповідачем лише 12.11.2015 року, тобто поза межами строку, встановленого дорученням Заступника Голови комісії з реорганізації Держспоживінспекції України ОСОБА_4 №2444-8-7/6 від 16.10.2015 року (а.с.55).

Також, згідно листа від 29.10.2015 року №2808/8 відповідач повідомив ФОП ОСОБА_1 про проведення позапланової невиїзної перевірки характеристик продукції у період з 11.11.2015 року по 13.11.2015 року та зобовязав позивача прибути до Інспекції для участі у проведенні перевірки з наданням відповідних пояснень по суті питань, що стосуються продукції, яка була надана для реалізації, в той час як наказ про призначення перевірки прийнято 12.11.2015 року (а.с.9-9з/б).

Отже, судом встановлено, що перевірка позивача здійснена на підставі доручення заступника голови комісії з реорганізації Держспоживінспекції України від 16.10.2015 р. № 2444-8-7/6, складеного за відсутності повноважень у вказаної особи, наказу Інспекції з захисту прав споживачів в Одеській області від 12.11.2015 р. № 146-од, прийнятого поза межами строку, встановленого дорученням, та за відсутності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення, що є обовязковою підставою, яка передбачає проведення такої перевірки згідно вимог ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а також за умови повідомлення позивача про проведення перевірки у період з 11.11.2015 року по 13.11.2015 року, що не відповідає дійсності та мало місце без прийняття відповідачем відповідного наказу щодо її проведення.

Отже, з урахуванням встановлених судом обставин, що свідчать про невідповідність дій посадових осіб вимогам діючого законодавства та відповідно про їх протиправність, рішення, прийняті за результатами розгляду наведених документів державного нагляду (контролю), є протиправними та підлягають скасуванню.

Також, слід зазначити, що ФОП ОСОБА_1 11.11.2015 року було надано відповідачу листи (а.с.17-18), в яких пояснено, що останнє постачання продукції ФОП ОСОБА_5 було здійснено 08.07.2015 року, проте на дату отримання листа інспекції визначену продукцію (ОСОБА_6 косметичних виробів 3X65 мл та ОСОБА_6 косметичних виробів Exotic Body Care aloe vera&goji) реалізовано у повному обсязі, а продукція Лосьйон для тіла Body Lotion та Лосьйон для тіла КУРОРТ позивачем не закуповувалась та не реалізовувалась. Щодо реалізованого товару вимоги ДСТУ 5010:2008 були дотримані у повному обсязі, також за наявності висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи на всю продукцію, надавши відповідні копії підтвердних документів та пояснивши про придбання продукції на Виставковому заході на території Морського вокзалу (а.с.11-16, 19).

Статтями 4, Закону «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» встановлено, що метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.

Метою здійснення контролю продукції є забезпечення відповідності продукції, що ввозиться на митну територію України, встановленим вимогам до моменту її випуску у вільний обіг на митній території України та недопущення ввезення на митну територію України продукції, яка становить серйозний ризик суспільним інтересам.

Основними принципами ринкового нагляду і контролю продукції є, зокрема:

1)пропорційність заходів ринкового нагляду, що вживаються органами ринкового нагляду, рівню загрози суспільним інтересам;

2) об'єктивність, неупередженість та компетентність органів ринкового нагляду і органів доходів і зборів при здійсненні ринкового нагляду і контролю продукції;

7) додержання прав і захист інтересів суб'єктів господарювання, споживачів (користувачів) під час здійснення ринкового нагляду і контролю продукції;

12) наявність законних підстав, визначених цим Законом та виданими відповідно до нього іншими нормативно-правовими актами, для вжиття заходів ринкового нагляду і контролю продукції;

17) результативність та пропорційність відповідальності суб'єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" та інших встановлених вимог, її спрямованість на попередження вчинення суб'єктами господарювання порушень, а також можливість посилення санкцій у разі повторного вчинення суб'єктом господарювання того самого порушення;

18) відповідальність органів ринкового нагляду, органів доходів і зборів та їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд та контроль продукції, за шкоду, завдану суб'єктам господарювання внаслідок непропорційного та неправомірного застосування заходів ринкового нагляду та контролю продукції.

Отже, за відсутності хімічної продукції згідно переліку у позивача та її повної реалізації на дату отримання запиту, суд вважає вжиття обмежувальних заходів такими, що не мають за собою мети щодо результативності та пропорційності відповідальності суб'єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" та інших встановлених вимог, оскільки позивачем вказана продукція не реалізовується, а тому приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами та тимчасова заборона надання продукції на ринку є не об'єктивним та не компетентним застосуванням заходів ринкового нагляду та контролю продукції, без додержання прав і захисту інтересів суб'єктів господарювання, споживачів (користувачів) під час здійснення ринкового нагляду і контролю.

Відповідно до ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України: з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладаються на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 86 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, оцінивши наявні в матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню.

Судові витрати розподілити відповідно до приписів ст.94 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2,4, 9, 11, 69-72, 86, 158-163, 167, 254 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області про визнання протиправною та скасування Постанови про накладення штрафних санкцій від 26.11.2015 року №13, визнання протиправним та скасування Рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 16.02.2016 року №51 задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати Постанову до Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області про накладення штрафних санкцій від 26.11.2015 року №13.

Визнати протиправним та скасувати Рішення до Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 16.02.2016 року №51.

Постанову може бути оскаржено до Одеського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя П.П.Марин