Справа № 820/595/16
Суддя: Кучма Ю.В.
Дата ухвалення: 2016-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про закриття провадження у справі

11.07.2016 р. № 820/595/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі

головуючого - судді Кучми Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання - Молчанової О.М.,

за участю:

представника позивача - Берро Н.А.,

представника відповідача - Глушкової Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом Харківської міської ради до Харківської місцевої прокуратури № 1 про визнання протиправними дій, -

В С Т А Н О В И В:

11.02.2016 року, Харківська міська рада звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківської місцевої прокуратура №1, в якому просила суд визнати незаконними дії в.о. прокурора Дзержинського району міста Харкова, а саме: подання 14.08.2015 до Господарського суду Харківської області позовної заяви від 14.08.2015 № 04-31-7215/15 до відповідачів - Харківської міської ради, треті особи ОК ЖБК "КДБК СІТІ", про визнання незаконним та скасування п.п. 15.2. додатку 1 до рішення 35 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою для, експлуатації та обслуговування об'єктів" від 29.10.2014 № 1664/14.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02.03.2016 року клопотання представника відповідача - Харківської місцевої прокуратури № 1 про закриття провадження по справі № 820/595/16 за позовом Харківської міської ради до Харківської місцевої прокуратури № 1 про визнання протиправними дій - задоволено. Закрито провадження у справі № 820/595/16 за позовом Харківської міської ради до Харківської місцевої прокуратури № 1 про визнання протиправними дій .

Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 07.04.2016 року, апееляційну скаргу Харківської міської ради задоволено. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 02.03.2016р. по справі №820/595/16 скасовано. Справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

21 квітня 2016 року зазначена справа передана в провадження судді Харківського окружного адміністративного суду Кучми Ю.В.

В обґрунтування позову зазначено, що 20.08.2015 до Харківської міської ради надійшла копія позовної заяви виконуючого обов'язки прокурора Дзержинського району м. Харкова від 14.08.2015 до Харківської міської ради, третя особа ОК ЖБК «КДБК СІТІ», про визнання незаконним та скасування п.п. 15.2. додатку 1 до рішення 35 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою для, експлуатації та обслуговування об'єктів" від 29.10.2014 № 1664/14.

З урахуванням положень діючих законодавчих актів України щодо єдності системи прокуратури України та підпорядкування регіональній прокуратурі місцевих прокуратур, які підпадають під відповідну територіальну юрисдикцію, Позивач вважає, що відповідачем по цій справі є Харківська місцева прокуратура № 1 згідно додатку до закону України № 1697-7 «Перелік і терторіальна юрисдикція місцевих та віськовх прокуратур в редакції Закону від 02.07.2015 року № 578-8.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 18.08.2015 позовну заяву прокурора прийнято до розгляду № 922/4690/15.

Також позивачем зазначено, що до Харківської міської ради та виконавчих органів міської ради протягом 2015 року від прокуратури Харківської області про витребування матеріалів (копій), ознайомлення з матеріалами щодо підготовки та погодження п.п. 15.2. додатку 1 до рішення 35 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою для, експлуатації та обслуговування об'єктів" від 29.10.2014 № 1664/14 не надходило.

Таким чином позивач вважає, що дії виконуючого обов'язки прокурора Дзержинського району міста Харкова є незаконним та протиправними щодо представництва інтересів держави в суді, а саме подання до Господарського суду Харківської області позовної заяви від 14.08.2015 (вих.№04-28-7215 вих.15) до відповідача - Харківської міської ради та третої особи ОК ЖБК «КДБК СІТІ», про визнання незаконним та скасування п.п. 15.2. додатку 1 до рішення 35 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою для, експлуатації та обслуговування об'єктів" від 29.10.2014 № 1664/14.

В обґрунтування заперечень на позов відповідач вказав, що Законом України "Про прокуратуру" № 1698-VII від 14.10.2014 року, який набрав чинності 15.07.2015 року змінено форму реалізації повноважень органів прокуратури.

Так п.1 розділу ХІІІ зазначеного Закону унормовано, що прокурорський нагляд за додержанням і застосуванням законів здійснюється виключно у формі представництва інтересів громадян або держави в суді, за наявності підстав, передбачених законодавством. Такою підставою для подання до Господарського суду Харківської області позовної заяви від 14.08.2015 (вих.№04-28-7215 вих.15) до відповідача - Харківської міської ради та третої особи ОК ЖБК «КДБК СІТІ» про визнання незаконним та скасування п.п. 15.2. додатку 1 до рішення 35 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою для, експлуатації та обслуговування об'єктів" від 29.10.2014 № 1664/14, на думку органу прокуратури, став факт передачі у приватну власність ОК ЖБК «КДБК СІТІ» земельної ділянки для забудови, яка не може бути передана у приватну власність. Крім того, звернув увагу суду, що позовна заява прокурора не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні ст. 17 КАС України.

У судовому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про закриття провадження по справі, оскільки зазначена позовна заява не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а заперечення відповідача на позовну заяву фактично містять в собі доводи щодо наявності підстав для закриття провадження по справі.

Представник позивача проти закриття провадження заперечував.

З'ясувавши думку представників сторін, дослідивши матеріали справи суд виходить з наступного.

Розглядом справи встановлено, що 20.08.2015 до Харківської міської ради надійшла копія позовної заяви заяви виконуючого обов'язки прокурора зержинського району м. Харкова від 14.08.2015 до Харківської міської ради, третя особа ОК ЖБК «КДБК СІТІ», про визнання незаконним та скасування п.п. 15.2. додатку 1 до рішення 35 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою для, експлуатації та обслуговування об'єктів" від 29.10.2014 № 1664/14.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 18.08.2015 позовну заяву прокурора прийнято до розгляду № 922/4690/15

Також судом встановлено, що до Харківської міської ради та виконавчих органів міської ради протягом 2015 року від прокуратури Харківської області про витребування матеріалів (копій), ознайомлення з матеріалами щодо підготовки та погодження п.п. 15.2. додатку 1 до рішення 35 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою для, експлуатації та обслуговування об'єктів" від 29.10.2014 № 1664/14 не надходило.

Підставою виникнення спірних правовідносин стало незаконне, на думку позивача, вчинення органом прокуратури дій щодо представництва інтересів держави в суді, а саме подання до Господарського суду Харківської області позовної заяви від 14.08.2015 (вих. №04-28-7215 вих.15) до відповідача - Харківської міської ради та третої особи ОК ЖБК «КДБК СІТІ», про визнання незаконним та скасування п.п. 15.2. додатку 1 до рішення 35 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою для, експлуатації та обслуговування об'єктів" від 29.10.2014 № 1664/14, з приводу чого суд зазначає таке.

Згідно положень ч.1 та 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Виходячи з наведеного вище, суд приходить до висновку, що завданням адміністративного судочинства є розгляд і вирішення спорів про поновлення порушених суб'єктивних прав громадян і організацій у сфері публічно - правових відносин.

Положеннями статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що є справою адміністративної юрисдикції (далі - адміністративна справа) - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Отже, справою адміністративної юрисдикції є спір, який виник між двома (кількома) конкретними суб'єктами стосовно їхніх прав та обов'язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб'єкт законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб'єктів, а ці суб'єкти відповідно зобов'язані виконувати вимоги та приписи такого владного суб'єкту. У випадку якщо суб'єкт владних повноважень у спірних правовідносинах не здійснює вказані владні управлінські функції щодо іншого суб'єкта, який є учасником спору, такий спір не має встановлених нормами Кодексу адміністративного судочинства України ознак справи адміністративної юрисдикції, і, відповідно не може вирішуватись адміністративним судом.

У ч.2 ст.4 КАС України закріплено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

За змістом ч.2 ст.17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності; спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби; спори між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень; спори, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів; спори за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, встановлених Конституцією та законами України; спори щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму; спори фізичних чи юридичних осіб із розпорядником публічної інформації щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності у частині доступу до публічної інформації.

Отже, з викладених правових норм вбачається, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори. Разом з тим, спір набуває ознак публічно-правового не тільки за умов наявності серед суб'єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій.

Аналогічна правова позиція викладена в п.3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 р. № 8 "Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів".

Повноваження прокурора в спірних правовідносинах врегульовано Законом України №1698-VII "Про прокуратуру", який набув чинності з 15 липня 2015 року.

Даним Законом змінено форму реалізації повноважень органів прокуратури, зокрема, у п.1 розділу XIII Закону зазначено, що прокурорський нагляд за додержанням і застосуванням законів здійснюється виключно у формі представництва інтересів громадян або держави в суді за наявності підстав, передбачених законодавством.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України №1698-VII "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною 6 ст.23 Закону України №1698-VII визначено, що під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; брати участь у розгляді справи; подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.

Отже, для захисту законних інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом, звертатися до суду з позовом (заявою, поданням).

Господарський суд порушує справи за позовними заявами, окрім іншого, прокурорів, які звертаються до господарського суду в інтересах держави (ст. 2 Господарського процесуального кодексу України).

Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до господарського суду прокурор зазначає про це в позовній заяві. Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді. Невиконання прокурором вимог щодо надання господарському суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в господарському суді має наслідком повернення поданої ним позовної заяви в порядку, встановленому статтею 63 цього Кодексу.

Отже, право прокурора на звернення з позовом до господарського суду в інтересах держави та щодо наявності підстав для такого звернення перевіряється, в даному випадку, господарським судом відповідно до Господарського процесуального кодексу України, про що приймається відповідна ухвала.

Відповідно до п.2, 3 Резолютивної частини рішення Конституційного суду України №3-рп/9 від 08 квітня 1999 року під поняттям "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах", зазначеним у ст.2 Господарського процесуального кодексу України, потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади; під представництвом прокуратурою України інтересів держави в господарському суді за змістом п.2 ст.121 Конституції України, ст.ст.2, 29 Господарського процесуального кодексу України треба розуміти правовідносини, в яких прокурор, реалізуючи визначені Конституцією України та законами України повноваження, вчиняє в суді процесуальні дії з метою захисту інтересів держави.

Посилання позивача, що відповідно до ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор зобов'язаний був звернутися до господарського суду за підтвердженням судом підстав для представництва, що прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва, що прокурор зобов'язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб'єкта владних повноважень, що у разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу і, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб'єктом владних повноважень, суд не приймає до уваги, оскільки положення вказаної статті застосовуються при здійснені прокурором представництва інтересів громадянина або держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

А в даному випадку, прокурор звернувся до господарського суду з позовом до Харківської міської ради, яка є відповідачем у справі, а не органом, який здійснює захист інтересів держави і, окрім того, право прокурора на звернення з позовом до господарського суду в інтересах держави та щодо наявності підстав для такого звернення має бути перевірено господарським судом відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, звернення в.о. прокурора до суду з позовом в інтересах держави є реалізацією таким суб'єктом владних повноважень своїх процесуальних прав і жодним чином не пов'язано зі здійсненням ним владних управлінських функцій і право на таке звернення та наявність підстав для такого звернення перевіряється, в даному випадку, господарським судом відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, звернення суб'єкта владних повноважень (прокурора) до суду з позовною заявою не є за своєю правовою природою рішенням суб'єкта владних повноважень в розумінні ст. 17 КАС України, оскільки само по собі не породжує будь - яких зобов'язань, що виникають із владних управлінський функцій для позивача.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 157 Кодексу адміністративного судочинства України, суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Згідно з ч.3 ст. 157 КАС України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про закриття провадження у справі може бути оскаржена. Повторне звернення з тією самою позовною заявою не допускається.

За таких обставин, оскільки у суду відсутні правові підстави вважати, що спір між позивачем і відповідачем є публічно-правовим і підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, провадження по справі підлягає закриттю.

Відповідно до ч.2 ст. 157 КАС України, якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз'яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

Суд зазначає, що розгляд порушеного позивачем питання правомірності звернення органу прокуратури до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОК ЖБК «КДБК СІТІ» про визнання незаконним та скасування п.п. 15.2. додатку 1 до рішення 35 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою для, експлуатації та обслуговування об'єктів" від 29.10.2014 № 1664/14, має бути здійснений Господарським судом Харківської області в порядку, передбаченому ГПК України, в рамках розгляду вказаної господарської справи.

Керуючись ст. ст. 157, 160, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Закрити провадження у справі за позовом Харківської міської ради до Харківської місцевої прокуратури № 1 про визнання протиправними дій.

Роз'яснити позивачу, що повторне звернення з тією самою позовною заявою не допускається.

Повідомити позивачеві, що розгляд вказаної справи здійснюється в порядку господарського судочинства.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в п'ятиденний строк з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст ухвали виготовлено 12 липня 2016 року.

Суддя Кучма Ю.В.