Справа № А6/559-07
Суддя: Літвіна Н. М.
Дата ухвалення: 2016-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: №А6/559-07 Головуючий у 1- й інстанції Маляренко А.В. Суддя - доповідач: Літвіна Н. М. У Х В А Л А
11 липня 2016 року м. Київ
Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Головуючого-судді: Літвіної Н.М., суддів: Мєзєнцева Є.І., Чаку Є.В.
розглянувши в порядку письмового провадження заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області про роз'яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2010 року по справі №А6/559-07 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Укрпромцинк» до Білоцерківської об'єднаної державної податкової інспекції, Головного управління державного казначейства України про стягнення 82 070,95 грн., -
Постановою Господарського суду Київської області від 05 серпня 2009 року у задоволенні позову ТОВ "Науково-виробниче підприємство «Укрпромцинк» до Білоцерківської об'єднаної державної податкової інспекції, Головного управління державного казначейства України про стягнення 82 070, 95 грн. - було відмовлено.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач - ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Укрпромцинк», звернувся до суду з апеляційною скаргою та просив суд скасувати постанову суду першої інстанції та постановити нову, якою позов задовольнити в повному обсязі.
Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2010 року апеляційну скаргу ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Укрпромцинк» - задоволено частково.
Постанову Господарського суду Київської області від 05 серпня 2009 року - скасовано.
Дії Білоцерківської об'єднаної державної податкової інспекції - визнано неправомірними.
Стягнуто з Державного бюджету України через Управління державного казначейства на користь ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Укрпромцинк» бюджетну заборгованість з податку на додану вартість у сумі 66 816, 00 грн.
В іншій частині позову відмовлено.
Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 19 грудня 2012 року касаційну скаргу Білоцерківської об'єднаної державної податкової інспекції залишено без задоволення, а постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2010 року - без змін.
На виконання рішення суду по даній справі судом першої інстанції 17 квітня 2013 року видано позивачу виконавчий лист.
03 червня 2016 року до суду надійшла заява про роз'яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2010 року.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КАС України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.
Дана норма передбачає підстави для роз'яснення судового рішення у судовому засіданні та визначає, що таке роз'яснення, за своєю суттю, є одним із способів усунення недоліків судового рішення, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.
Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.
В заяві про роз'яснення судового рішення відповідач просить роз'яснити чи враховано судом під час розгляду справи відшкодовані на підставі висновків органу Державної фіскальної служби кошти у розмірі 47 557 грн. при визначенні суми стягнення. Заява мотивована тим, що Білоцерківською об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління Міністерства доходів України у Київській області на виконання абз. 3 п. 23 Порядку 845, п. 3.2 Порядку 82/245, сформовано та направлено до Білоцерківського управління Державної казначейської служби України Київської області довідку щодо залишку невідшкодованого податку за звітний період за формою, установленою додатком 3 Порядку 82/245, яку позивачем не погоджено.
Розглядаючи заяву про роз'яснення судового рішення, колегія суддів виходить з наступного.
Згідно з резолютивною частиною постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2010 року стягнуто з Державного бюджету України через Управління державного казначейства на користь ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Укрпромцинк» бюджетну заборгованість з податку на додану вартість у сумі 66 816, 00 грн.
Під час розгляду справи було встановлено та в мотивувальній частині судового рішення відображено, що позивач має право на бюджетне відшкодування податку на додану вартість саме у вказаній сумі.
Таким чином, положення судового рішення щодо суми стягнення є чіткими та зрозумілими.
Разом з тим, підставою для роз'яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта, є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.
Як зазначено у п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» № 7 від 20 травня 2013 року, за правовою природою роз'яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз'яснення є його складовою. Результатом розгляду заяви про роз'яснення судового рішення є постановления судом ухвали про задоволення заяви або відмову в задоволенні заяви. В ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що питання, які просить роз'яснити відповідач не стосується незрозумілості рішення, що впливає на його виконання.
Зазначені питання стосуються процедурних питань погодження з стягувачем довідки щодо залишку невідшкодованого податку за звітний період та погашення заборгованості за допомогою визначених законодавством процедур.
А тому, колегія суддів приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області про роз'яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2010 року.
Керуючись ст. ст. 160, 170, 197, 212, 254 КАС України суд,-
В задоволенні заяви Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області про роз'яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2010 року - відмовити.
Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України та може бути оскаржена безпосередньо до Вищого адміністративного суду України в порядку і строки, встановлені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя Літвіна Н.М.

Судді Мєзєнцев Є.І.

Чаку Є.В.

Головуючий суддя Літвіна Н. М.

Судді: Чаку Є.В.

Мєзєнцев Є.І.