Справа № 823/810/16
Суддя: А.М. Бабич
Дата ухвалення: 2016-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 липня 2016 року справа № 823/810/16

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали адміністративного позову товариста з обмеженою відповідальністю «Фаворит-2003» до Господарського суду Черкаської області, судді Господарського суду Черкаської області Хабазні Ю.А., арбітражного керуючого в справі № 925/1847/15 ОСОБА_1, третя особа - Міністерство юстиції України, про визнання нечинним свідоцтва та підтвердження фактів,

УСТАНОВИЛА:

30.06.2016 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Фаворит-2003» (далі - позивач) до Господарського суду Черкаської області, судді Господарського суду Черкаської області Хабазні Ю.А., арбітражного керуючого в справі № 925/1847/15 ОСОБА_1 (далі разом - відповідачу), третя особа - Міністерство юстиції України, в якому просить:

а) визнати нечинним свідоцтво Міністерства юстиції України № 884 від 18.04.2013 «Про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого» ОСОБА_1;

б) підтвердити в рішенні суду за результатами розгляду цього адміністративного позову обставини підтверджені письмовими доказами сторони позивача, які не доводяться та звільняються від доказування в суді, що:

1. центральні державної органи виконавчої, судової та законодавчої влади є безпосередньо Українського народу та утворюються виключно у спосіб встановлений положеннями розділу 2 ч.З ст.81 «Види юридичних осіб» ЦК України, в межах положень ч.15 та ч.23 розділу 1 ст.106 Конституції України, розпорядчим актом Президента України який є громадянином України Українського народу - з правами встановленими положеннями ст.13 Конституції України, і не можуть бути утвореними, шляхом привласнення повноважень Президента України, окремим колом осіб не українського народу;

2. до створення "Міністерства юстиції України» до сьогодні не мають відношення Президент України та Прим'єр-міністр України встановлені положеннями ч.15 розділу 1 ст.106 Конституції України з конституційними правами встановленими положеннями ст.13 Конституції України;

3. ЗУ «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» від 14.05.1992р. № 2343-XI, не приймався Верховною Радою України XI скликання, так як її народні депутати ніколи як «громадяни України» не обирались громадянами України Українського народу в період з 24.08.1991 до 14.05.1992 за обставин що таких «громадян України» ще не існувало в природі;

4. призначення 3.12.2015 громадянина ОСОБА_1 на посаду розпорядника майна боржника у справі №925/1847/15 з посиланням на ЗУ «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» від 14.05.1992 № 2343-XI є незаконним з підстав, що вказаний закон ніколи не приймався Верховною Радою України, так як її «народні депутати» як «громадяни України» ніколи не обирались Українським народом як громадянами України;

5. призначення 3.12.2015 громадянина ОСОБА_1 на посаду розпорядника майна боржника у справі № 925/1847/15 з посиланням на ЗУ «Про господарський СУД» є незаконним з підстав, що вказаний закон ніколи не приймався Верховною Радою України, в період з 6.11.1991 до 18.01.2001, так як її «народні депутати» як «громадяни України» ніколи у вказаний період не обирались Українським народом, як громадянами України;

6.призначення 3.12.2015 громадянина ОСОБА_1 на посаду розпорядника майна боржника у справі № 925/1847/15 з посиланням на свідоцтво «Міністерства юстиції України» № 884 від 18.04.2013 «Про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого» громадянином - ОСОБА_1 є незаконним;

7.призначення 3.12.2015 громадянина ОСОБА_1 на посаду розпорядника майна боржника у справі № 925/1847/15 з посиланням на «Господарський процесуальний кодекс України» від 6.11.1991 № 1798-12 є незаконним з підстав, що вказаний закон ніколи не приймався Верховною Радою України, так як її народні депутати як «громадяни України» ніколи не обирались Українським народом як громадянами України;

в) окремим повідомлення суду на адресу прокурора Черкаської області підтвердити факти:

1. самовільного створення у місті Черкаси незаконної судової установи найменуванням «Господарський суд Черкаської області» за адресою вул. Шевченка, 307, шляхом привласнення окремим колом осіб жителів міста Черкаси за участю громадянина ОСОБА_4 повноважень суду, судді та Президента України, встановлених положеннями п.23 ст.106 «Президент України» Конституції України, ст.8 «Утворення судів» ЗУ «Про судоустрій України», ст.9 «Присяга судді» ЗУ «Про статус суддів» та ч.2 ст.55 «Присяга судді» ЗУ «Про судоустрій та статус суддів»;

2. що персонал «Господарського суду Черкаської області» та безпосередньо «СУДДЯ» Хабазня Ю.А.не мають у своєму розпорядженні жодного примірника офіційного видання Конституції України від 28.06.1996 станом, який відповідає її положенням ст.94, - який засвідчено підписаними Голови Верховної Ради України ОСОБА_5 та Президента України ОСОБА_6

Згідно з ч.2 ст.18, ч.2 ст.19 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа підсудна Черкаському окружному адміністративному суду. Однак позовна заява підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Суддя на виконання ч.2 ст.107 КАС України відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження. Після одержання позовної заяви згідно з ч.1 цієї статті суддя з'ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дотримуючись вказаних норм суд встановив невідповідність позовної заяви вимогам КАС України.

Пунктом 4 ч.1 ст.106 КАС України вказано, що у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до ч. 4 та ч. 5 ст. 105 КАС України адміністративний позов може містити вимоги про:

1) скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень;

2) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії;

3) зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій;

4) стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю;

5) виконання зупиненої чи невчиненої дії;

6) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень;

7) примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

Адміністративний позов суб'єкта владних повноважень може містити інші вимоги у випадках, встановлених законом.

Суд звернув увагу, що в порушення вищевказаних вимог КАС України у прохальній частині позову позивач не зазначив вимог до зазначених відповідачів, а їх зміст не відповідає ч. 4 та ч. 5 ст. 105 КАС України, що унеможливлює з'ясування питання предметної підсудності та підвідомчості спору, у т.ч. за необхідності - належному роз'ясненню судом позивачу, до підвідомчості якого саме суду належить відповідна позовна вимога.

Відповідно до ч.2 ст.11 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше, як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Разом з тим, позовні вимоги мають бути максимально конкретизовані та обґрунтовані до кожного з відповідачів, а отже містити який саме спір просить вирішити позивач, у який, на його думку, спосіб належить захистити його права та які саме.

Відповідно «Порядку видачі свідоцтва про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 14.01.2013 № 93/5 (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 січня 2013 року за № 117/22649 із змінами і доповненнями, внесеними наказом Міністерства юстиції України від 12 липня 2013 року № 1394/5), визначено процедуру видачі свідоцтва про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) особі, яка має намір здійснювати діяльність арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) (далі - арбітражний керуючий) та успішно склала кваліфікаційний іспит, видачі дубліката, переоформлення та анулювання свідоцтва.

Свідоцтво є обов'язковою умовою здійснення діяльності арбітражного керуючого і видається Мін'юстом України без обмеження строку дії не пізніше ніж на десятий робочий день з дня надходження рекомендації Кваліфікаційної комісії арбітражних керуючих про видачу свідоцтва особі, яка успішно склала кваліфікаційний іспит.

Отже, оскаржуване свідоцтво не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні статті 17 КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для позивача, а є лише носієм інформації про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора). Отже не може бути предметом спору. Відсутність спірних відносин, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Крім того, предмет позову стосується прав та обов'язків інших осіб, а не безпосередньо позивача, що не відповідає ст.2 КАС України щодо завдань адміністративного суду.

Крім того, згідно зі статею 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів позовної заяви вбачається оскарження свідоцтва та пдітвердження фактів з пропуском шестимісячного строку, протягом якого позивач міг дізнатися про порушення своїх прав. При цьому, в позовній заяві позивач не зазначає, коли йому стало відомо про оскаржуване свідоцтво, та коли стало відомо про порушення своїх прав, як і причин несвоєчасного звернення до суду.

Вищевикладені недоліки унеможливлюють дотримання суддею обов'язку з'ясування питань, визначених ст.107 КАС України, та перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Тому на підставі ч.1 ст.108 КАС України позовна заява підлягає залишенню без руху.

З метою забезпечення права позивача на судовий захист своїх прав та інтересів суддя дійшла висновку надати позивачу достатній строк для усунення вищевказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст.2, 17-19, 105-106, ч.1 ст.108, ст.ст.160-165, 254-256 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Позовну заяву товариста з обмеженою відповідальністю «Фаворит-2003» до Господарського суду Черкаської області, Судді Г/суду Черкаської області ОСОБА_4, арбітражного керуючого по справі № 925/1847/15 ОСОБА_1, третя особа - Міністерство юстиції України- залишити без руху.

2. Позивачу надати строк до 25 липня 2016 року для усунення недоліків позову шляхом надання суду позовної заяви з додатками, оформленої в суворій відповідності з вимогами ст.ст.105-106 КАС України, з їх копіями відповідно до кількості учасників спору.

3. Роз'яснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

4. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, яка може бути подана у Київський апеляційний адміністративний суд через суд першої інстанції у 5 денний строк з дня її отримання. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

5. Копію ухвали направити позивачу.

Суддя А.М. Бабич