Справа № 308/13966/15-а
Суддя: Шепетко І. О.
Дата ухвалення: 2016-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 травня 2016 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

-головуючого судді Шепетко І.О.,

-при секретарі Терпай С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Начальника управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_2 про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову №54/1007 ОСОБА_3 Державної архітектурної-будівельної інспекції у Закарпатській області від 23.02.2015 року. Свої вимоги мотивував тим, що 16.02.2015 року представниками ОСОБА_3 ДАБІ у Закарпатській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за обєктом будівництва, господарська будівля (сарай) у дворі загального користування за адресою: пл.. Корятовича, 27 в м. Ужгороді. За результатами проведеної перевірки складено акт, протокол про адміністративне правопорушення від 16.02.2015 року, припис №48-П/1007 від 16.02.2015 року та постанову №54/1007 від 23.02.2015, якою позивача визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у розмірі 4250,00 грн. Вважає, що постанова є протиправною, оскільки земельна ділянка по вул. Корятовича, 27/7 належить позивачу на праві власності, що підтверджується державним актом серії ЗК № 024972 та згідно договору найму та акту здачі і приймання квартири, 19.03.1991 року позивачу передано квартиру площею 35 кв.м. разом із господарською спорудою (сарай), а тому твердження відповідача про здійснення будівельних робіт з реконструкції дворової вбиральні під господарську будівлю (сарай), без реєстрації дозвільних документів на право виконання будівельних робіт є помилковим. Крім того, постановою Закарпатського окружного адміністративного суду від 12.11.2015 року скасовано припис відповідача. За таких обставин вважає, що постанова відповідача є протиправною та підлягає скасуванню.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, надав пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, з тих підстав, що перевіркою, за заявою ОСОБА_4 від 05.01.2015 року, проведено перевірку щодо дотримання вимог містобудівного законодавства на обєкт будівництва, в ході якої було встановлено, що позивачем проведено реконструкцію дворової вбиральні під господарську будівлю без документів на право виконання будівельних робіт, чим порушено п. 2 «Порядку виконання будівельних робіт», затвердженого постановою КМУ від 13.04.2015 року № 466 та ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». За результатами перевірки було складено акт перевірки від 16.02.2015 р., протокол про адміністративне правопорушення від 16.02.2015 р., припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №48-П/1007 від 16.02.2015 р. При складанні протоколу, позивач пояснень не надав. Також зазначив, що відповідно до акту комісії від 12.07.2006 року №175, на місці збудованого сараю існувала дворова вбиральня, виділена земельна ділянка має менший розмір ніж сарай, а у договорі найму сарай записаний у графі як обладнання місць загального користування та у свідоцтві про право власності на обєкт нерухомого майна такий сарай не значиться, зазначені обставини у своїй сукупності дають підстави зробити висновок, що сарай є самочинним будівництвом. З цих підстав вважає, що постанова є законною і не підлягає скасуванню.

Дослідивши надані суду докази, суд прийшов до висновку про те, що позов слід задовольнити з наступних підстав.

16 лютого 2015 року проведено позапланову перевірку працівниками ОСОБА_3 Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 за об'єктом будівництва - господарська будівля (сарай) у дворі загального користування за адресою: пл.. Корятовича, 27 в м. Ужгород. Даною перевіркою встановлено, що ОСОБА_1 самочинно здійснені будівельні роботи з реконструкції дворової вбиральні під господарську будівлю розміром 3,9м*3м у дворі загального користування на пл. Корятовича, 27 в м. Ужгород, без реєстрації дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, чим порушив приписи п. 2 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 та ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності».

За результатами перевірки складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 16 лютого 2015 року.

16 лютого 2015 року на підставі вказаного акта ОСОБА_3 державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області видало припис, який містить вимогу усунути виявлені порушення, які вказані в акті від 16 лютого 2015 року у відповідності до вимог законодавства до 01 вересня 2015 року.

Постановою Закарпатського окружного адміністративного суду від 12.11.2015 року визнано протиправним та скасовано припис №48-П/1007 ОСОБА_3 державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області від 16.02.2015 року, ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 18.05.2016 року зазначену постанову залишено без змін.

16 лютого 2015 року відносно ОСОБА_1 складено адміністративний протокол за ч. 5 ст. 96 КУпАП, розгляд якого призначено на 23.03.2016 року.

23 лютого 2015 року начальником управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_2 винесено постанову № 54/1007, якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП за порушення вимог п. 2 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 та ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» стосовно самочинно здійснені будівельні роботи з реконструкції дворової вбиральні під господарську будівлю розміром 3,9м*3м у дворі загального користування на пл.. Корятовича, 27 в м. Ужгород, на земельній ділянці розміром 2м*4м. без реєстрації дозвільних документів на право виконання будівельних робіт, та накладено стягнення у сумі 4250,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю) - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 22 липня 2009 року № 295, реконструкція будинків і споруд - це їхнє перероблення з метою часткової чи повної зміни функціонального призначення, встановлення нового ефективного обладнання, поліпшення забудови території відповідно до сучасних підвищених нормативних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, 19 березня 1991 року ОСОБА_1 надано в користування жиле приміщення в будинках місцевих рад за адресою: м. Ужгород, пл.. Корятовича, 27/7, будинкоуправління 2, а саме: окрему квартиру з двох житлових кімнат площею 35,0 кв. метрів та підсобні приміщення, також інше обладнання місць загального користування, а саме: сарай, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією договору найму жилого приміщення.

Відповідно до Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЗК№024972, який виданий ОСОБА_1 на підставі рішення Ужгородської міської ради від 16 вересня 2005 року № 650 вказаний сарай розміщений на земельній ділянці розташованій в м. Ужгород, пл.. Корятовича, 27/7.

ОСОБА_3 містобудування та архітектури Ужгородської міської ради № П-20/20-15 від 16.03.2015 року підтверджено, що у п. 7 договору найму передбачено, що саме сарай перебуває у користуванні ОСОБА_1

Разом з тим, враховуючи, що у позивача у користуванні перебуває господарська споруда сарай, розміщений на земельній ділянці розташованій в м. Ужгород, пл.. Корятовича, 27/7, відповідачем не надано жодного доказу, що позивачем було виконано будівельні роботи без повідомлення про початок виконання, є власником земельної ділянки, де розташовані перевірені інспекцією об'єкти. Крім того, відповідачем не надано жодного доказу, на підтвердження того, що саме позивач є забудовником об'єктів, оскільки саме лише посилання в направленні на перевірку № 936 на це, не є належним доказом в розумінні ст. 70 КАС України; крім того, не надано доказів того, що саме позивач експлуатує такі об'єкти.

Згідно ст. 71 КАС України, обов'язок щодо доказування правомірності своїх рішень покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Суб'єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використанні як докази у справі. Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Відповідно до ст.ст. 33, 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку про те, що відповідачем даних вимог адміністративного законодавства не дотримано, позивача ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП притягнутий без належних на те правових підстав, оскільки він не є суб'єктом даного правопорушення, а тому а підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення слід закрити за відсутністю складу правопорушення.

Таким чином, у користуванні ОСОБА_1 перебуває господарська споруда - сарай, а тому висновки ОСОБА_3 Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області про самочинну реконструкцію із вбиральні на сарай є помилковими, оскільки у спірних правовідносинах відсутня зміна функціонального призначення вказаної господарської споруди.

Керуючись ст. ст. 6, 11, 69, 71, 86, 158, 159, 161, 163, 186 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Начальника управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_2 про скасування постанови - задовольнити.

Скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 54/1007 від 23.02.2015 року, винесену начальником ОСОБА_3 Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області ОСОБА_2, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП з накладенням стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250,00 грн.

Провадження у зазначеній справі про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Апеляційна скарга на постанову суду може бути подана до Львівського апеляційного адміністративного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга може бути подана протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5