Справа № 820/11876/15
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2016-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд

У Х В А Л А

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мельникова Р.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву публічного акціонерного товариства "Харківський машинобудівельний завод "Світло Шахтаря" про розстрочення виконання судового рішення по адміністративній справі за позовом Управління Пенсійного фонду України в Жовтневому районі міста Харкова до публічного акціонерного товариства "Харківський машинобудівельний завод "Світло Шахтаря" про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

Представник заявника в судове засідання не прибув, хоча належним чином повідомлений про доту, час та місце розгляду справи.

Представник Пенсійного фонду в судове засідання не прибув, звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи без його участі, та зазначив, що проти заяви про розстрочення заперечує в повному обсязі.

Відповідно до ст. 263 Кодексу адміністративного судочинства України, неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Суд, розглянувши заяву публічного акціонерного товариства "Харківський машинобудівельний завод "Світло Шахтаря" та дослідивши матеріали справи, зазначає наступне.

Відповідно до ст. 263 Кодексу адміністративного судочинства України за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), державний виконавець може звернутися до адміністративного суду першої інстанції, незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий лист, що видав виконавчий лист, із поданням, а особа, яка бере участь у справі, та сторона виконавчого провадження - із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для відстрочки, розстрочки, зміни способу та порядку виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим адміністративним судом способом. Вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Порядок виконання рішення - це визначена законодавством послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем, а також права і обов'язки суб'єктів виконавчого провадження під час їх вчинення.

Заяву про надання відстрочки, розстрочки, зміну способу і порядку виконання рішення слід розглядати за правилами Кодексу адміністративного судочинства України у межах розглянутої судом справи.

Підприємство вказує, що обставинами, які ускладнюють виконання рішення суду по цій справі, є складне фінансово-економічне становище підприємства, яке виникло не з вини останнього. Заявник зазначає, що станом на 18.05.2016 внаслідок невиконання контрагентами, які знаходяться в зоні проведення АТО, своїх зобов'язань виникла дебіторська заборгованість в сумі 1029,0 млн. грн.

В обґрунтування заяви про надання розстрочки виконання рішення суду підприємством до матеріалів справи надані баланс підприємства з наявною дебіторською заборгованістю на 30.04.2016, довідка про наявність дебіторської заборгованості та сертифікати про настання непереборної сили, складені на підприємства-контрагенти позивача, які перебувають на території проведення АТО.

При цьому позивач не надає заперечень щодо фінансово-економічного стану відповідача.

Відповідно до ст. 95 Податкового кодексу України, що контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі. Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі. Тобто підставою стягнення за рахунок майна є саме відсутність чи недостатність коштів, що в свою чергу ускладнює виконання рішення про стягнення коштів.

Як свідчать вищенаведені обставини та матеріали справи, підставою для розстрочення виконання рішення відповідач вказує складну фінансово-економічну ситуацію на підприємстві, що виникла не з його вини.

Наведене свідчить про наявність обставин, що ускладнюють виконання рішення та є підставою для надання розстрочки.

Суд зазначає, що надання наведеної розстрочки надасть можливість усунути ускладнення виконання рішення суду з дотриманням прав кредитора. Не надання такого розстрочення може привести взагалі до невиконання рішення суду.

При цьому суд зазначає, що вирішення даної заяви про розстрочення не перешкоджає сторонам звертатися до суду в порядку ст. 263 КАС України, в тому числі в разі зміни фінансово-економічного стану підприємства.

Керуючись статтями 95, 160, 165, 186, 263, 264 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

Заяву публічного акціонерного товариства "Харківський машинобудівельний завод "Світло Шахтаря" про розстрочення виконання судового рішення по адміністративній справі за позовом Управління Пенсійного фонду України в Жовтневому районі міста Харкова до публічного акціонерного товариства "Харківський машинобудівельний завод "Світло Шахтаря" про стягнення заборгованості - задовольнити в повному обсязі.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного проваджені або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Р.В. Мельников