Справа № 336/46/16-а (2-а/336/39/16-а)
Суддя: Дадим Ю.М.
Дата ухвалення: 2016-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

21 червня 2016 рокусправа № 336/46/16-а (2-а/336/39/16-а)

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Дадим Ю.М.

суддів: Богданенка І.Ю. Уханенка С.А.

за участю секретаря судового засідання: Сколишева О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 10.05.2016 року у справі № 336/46/16-а за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та скасування припису, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №191 від 18.12.2015 року та припису №186 від 04.12.2015 року.

Постановою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 10.05.2016 року в задоволенні адміністративного позову було відмовлено.

ОСОБА_1, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить постанову Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 10.05.2016 року скасувати та прийняти нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 04.12.2015 року посадовими особами Відповідача був скадений Акт перевірки дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил.

За результатом проведеної перевірки було встановлено, що замовником будівництва зазначеного об'єкта ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири №48 шляхом прибудови балкону та демонтажу підвіконної частини у зовнішній залізобетонній панелі житлового будинку по АДРЕСА_1.

Зазначені будівельні роботи розпочато на підставі поданої декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої в Департаменті Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області від 16.10.2015 року за №ЗП32.

У вказаній декларації зазначено, що наявність містобудівних умова та обмежень забудови земельної ділянки для будівництва об'єкту не потрібно згідно п.25 «Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються» затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та комунального господарства України №109 від 07.07.2011 року. Але на вищезазначеному об'єкті будівельні роботи з реконструкції квартири виконуються зі зміною геометричних розмірів у плані. Отже, отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та будівництва вказаного об'єкту є обов'язковим. Цей факт свідчить про надання недостовірних даних ОСОБА_1 у декларації про початок виконання будівельних робіт, реконструкції квартири АДРЕСА_1 від 16.10.2015 року №ЗП32 та є порушенням ч.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

04.12.2015 року посадовою особою Відповідача був складений протокол про адміністративне правопорушення, яким було визначено порушення Позивачем ч.8 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Також, 04.12.2015 року Відповідачем був складений припис №186 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, затвердженим проектним рішенням, технічним умовам та іншим нормативно-правовим актам, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або без отримання дозволу на виконання будівельних робіт про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил. Вказаним приписом, з 04.12.2015 року Позивача було зобов'язано виконання будівельних робіт до усунення порушень у відповідності до вимог чинного законодавства.

18.12.2015 року Відповідачем була прийнята постанова по справі про адміністративне правопорушення №191, яким ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 Кодексу України про адміністративне правопорушення та накладено адміністративне стягнення у розмірі 10200.00 грн.

Не погодившись з обґрунтованістю прийняття припису та постанови про адміністративне правопорушення, Позивач звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.

Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що Відповідач при винесенні оскаржуваних рішень діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з зазначеними висновками суду першої інстанції з огляду на наступні обставини.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Замовник має право виконувати будівельні роботи після: реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності

Приписами ч.1 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Згідно з п.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Відповідно до ч.8 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів III категорії складності, - тягнуть за собою накладення штрафу від п'ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зі змісту зазначених правових приписів вбачається, що на забудовника перед початком проведення будівельних робіт покладається обов'язок по реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, в якій зазначаються дані щодо об'єкта побудови. При цьому, якщо забудовник в декларації зазначить відомості, що не відповідають дійсності, то він може бути притягнутий до адміністративної відповідальності, зокрема на підставі .8 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Як свідчать встановленні обставини справи, підставою для притягнення Позивача до адміністративної відповідальності та прийняття припису було виявлення посадовими особами Відповідача, за результатами позапланової перевірки, факту зазначення ОСОБА_1 у декларації про початок виконання будівельних робіт недостовірних відомостей, а саме зазначення про те, що наявність містобудівних умова та обмежень забудови земельної ділянки для будівництва об'єкту не потрібно згідно п.25 «Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються», в той час як, на об'єкті будівельні роботи з реконструкції квартири виконуються зі зміною геометричних розмірів у плані.

При цьому, в апеляційній скарзі Позивач зазначає, що Відповідачем в даному випадку була порушена процедура проведення перевірки, а саме позапланова перевірка була проведена без встановлених приписами чинного законодавства підстав, у зв'язку з чим прийняті Відповідачем рішення є такими, що винесені безпідставно.

Суд апеляційної інстанції, дослідивши зміст спірних правовідносин, погоджується з зазначеними висновками Позивача з огляду на наступне.

Відповідно до ст..41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №533 від 23.05.2011 року, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п.5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п.7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки зокрема є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Положеннями п.п.16. 17 Порядку визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Отже, приписи чинного законодавства встановлюють до органів архітектурно-будівельної інспекції вимоги стосовно здійснення ними контролюючих функцій. Так, позапланові перевірки можуть проводитись виключно за умови наявності підстав, встановлених Порядком, до яких зокрема належить звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Як свідчать встановлені обставини справи, підставою для проведення перевірки Позивача було звернення адміністрації ЗМР по Шевченківському районі м. Запоріжжя від 24.11.2015 року №3031.

В свою чергу, як вбачається зі змісту зазначеного листа, яке оформлено факсограмою, районна адміністрація Запорізької міської ради по Шевченківському району просила Відповідача направити свого представника для участі у роботі робочої комісії з розгляду звернення членів правління ОСББ «Чарівна - 147» щодо незгоди з будівництвом балкону квартири АДРЕСА_1.

Між тим, зазначений лист не містить жодних посилань на звернення фізичних чи юридичних осіб щодо порушення Позивачем містобудівного законодавства.

Тобто, виходячи з приписів чинного законодавства, вказаний лист не може розцінюватись як законна підстава для проведення позапланової перевірки.

Також, як вбачається з наданого Відповідачем направлення для проведення позапланової перевірки від 01.12.2015 року №688, ним було визначено направлення Головного інспектора будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області ОСОБА_4 для здійснення позапланової перевірки на «Реконструкція магазину продовольчих та непродовольчих товарів по вул. Руставі, 2 у м. Запоріжжя».

Однак, вказане направлення не містить жодних посилань на уповноваження посадової особи Відповідача на проведення позапланової перевірки ОСОБА_1, що свідчить про відсутність у останнього законних повноважень для проведення такої перевірки.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що порушення контролюючим органом процедури проведення перевірки має наслідком невілювання прийнятих на її підставі рішень, оскільки вони є такими, що не були прийняті на підставі, у межах повноважень та у спосіб передбачені чинним законодавством.

В даному випад, виходячи з встановлених обставин справи, Відповідачем була порушена процедура проведення позапланової перевірки ОСОБА_1, у зв'язку з чим прийняті на її підставі постанова про адміністративне правопорушення №191 від 18.12.2015 року та припис №186 від 04.12.2015 року є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Таким чином, суд апеляційної інстанції не погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення Позовних вимог.

Також, відповідно до ч.1 ст.94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, Позивачем при поданні апеляційної скарги був сплачений судовий збір у розмірі 606.33 грн., що підтверджується наявною в матеріалах справи квитанцією №ПН9096 від 19.05.2016 року.

Отже, враховуючи те, що судове рішення в даному випадку ухвалюється на користь Позивача, то здійсненні нею судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги підлягають стягненню з Відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 10.05.2016 року була прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, що свідчить про необхідність її скасування.

Керуючись ч.3 ст.160, ст.195, ст.196, п.1 ч.1 ст.198, ст.202, ст.205, ст.207 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Постанову Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 10.05.2016 року у справі № 336/46/16-а - скасувати та прийняти нову.

Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №191 від 18.12.2015 року, прийняту по відношенню до ОСОБА_1.

Визнати протиправним та скасувати припис №186 від 04.12.2015 року, прийнятий по відношенню до ОСОБА_1.

Судовий збір у розмірі 606.33 грн. (шістсот шість гривень) 33 коп. за подання апеляційної скарги присудити на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів.

Головуючий: Ю.М. Дадим

Суддя: І.Ю. Богданенко

Суддя: С.А. Уханенко