Справа № 804/2989/16
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2016-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

30 травня 2016 р. Справа №804/2989/16

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., перевіривши матеріали позовної заяви Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Дніпропетровській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

Дніпропетровська об'єднана державна податкова інспекція ГУ ДФС у Дніпропетровській області звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість в сумі 158734,82 грн.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ст. ст. 105-107 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Поданий до Дніпропетровського окружного адміністративного суду адміністративний позов не відповідає вимогам ч.3 ст.106 КАС України, а саме суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

При цьому суд зазначає, що з листа Вищого адміністративного суду України від 16.11.2011 р. № 2091/11/13-11 вбачається, що належним доказом надіслання суб'єктом владних повноважень відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів може бути опис вкладення, складений працівником поштового зв'язку, разом з розрахунковим документом.

Проте, позивачем зазначені вимоги закону не виконані, до позовної заяви не надано доказів направлення позовної заяви з додатками відповідачу, а саме: опис вкладення, складений працівником поштового зв'язку відсутній.

Згідно з абзацом 27 п. 2 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв'язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв'язку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Зміст поштового відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з п. 61 Правил надання послуг поштового зв'язку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв'язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Відсутність опису вкладення у рекомендованому листі чи реєстру відправлення рекомендованої кореспонденції із зазначенням найменувань документів, які надсилаються сторонам у справі, позбавляє суд можливості оцінити подані документи, як належні докази надіслання копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу.

За правилами ч. 3 ст. 106 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Суд звертає увагу, що з 01 вересня 2015 року набрав законної чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" №484/VIII від 22.05.2015 року, згідно з яким внесено зміни до Закону України "Про судовий збір", в тому числі щодо ставок судового збору.

Порядок обчислення та справляння судового збору визначений Законом України "Про судовий збір", в редакції, чинній на момент звернення до суду.

Так, за ст.1, ч.1 ст.3 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір за подання до суду позовної вимоги майнового характеру, зокрема, суб'єктом владних повноважень сплачується у розмірі 1,5 відсотку ціни позову але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивачем було заявлено суду позовну вимогу майнового характеру в сумі 158734,82 грн., проте не сплачено судовий збір, що суперечить вимогам чинного законодавства України.

Таким чином, розмір судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який позивач не сплатив становить - 2381грн.

Відповідно до ч. 1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає за необхідне адміністративний позов залишити без руху та надати позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.106, 108, 165 КАС України суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву Дніпропетровської об'єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Дніпропетровській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 20 червня 2016 р. для усунення недоліків, а саме: надати докази надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів (опис вкладення до цінного листа, складеного працівником відділу поштового зв'язку); надати до суду оригінал документа про сплату судового збору за вимогу майнового характеру у розмірі - 2381 грн.

Роз'яснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.В. Турлакова