Справа № 808/707/16
Суддя: Бишевська Н.А.
Дата ухвалення: 2016-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

09 червня 2016 рокусправа № 808/707/16

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Бишевської Н.А.

суддів: Добродняк І.Ю Семененка Я.В.

за участю секретаря судового засідання: Кязимової Д.В.,

без представників сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні

апеляційну скаргу Запорізької митниці ДФС

на постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 15 березня 2016 р. у справі № 808/707/16

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КЛІОН"

до Запорізької митниці ДФС

про визнання протиправними та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

25.02.2016 Товариство з обмеженою відповідальністю «Кліон» звернулось з адміністративним позовом до Запорізької митниці ДФС , в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № 112050000/2015/000222/1 від 27.08.2015;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 112050000/2015/00442 від 27.08.2015.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що підприємством при митному оформленні товару надані всі необхідні документи, що підтверджують митну вартість товару за першим методом, а відповідачем не доведено, що документи, подані до митного оформлення товару є недостатніми або у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.

Постановою Запорізького окружного адміністративного суду від 15 березня 2016 р. у справі № 808/707/16 вищевказаний адміністративний позов задоволено.

Постанову суду першої інстанції мотивовано протиправністю зроблених Митницею висновків про наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах та у додатково поданих декларантом документах, що свідчить про можливість визначення митної вартості за заявленим позивачем першим основним методом - за ціною контракту.

Не погодившись з постановою суду, Запорізькою митницею подано апеляційну скаргу, згідно якої скаржник просить скасувати постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 15 березня 2016 р. у справі № 808/707/16, як таку що винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову повністю. Скаржник наполягає на тому, що при здійсненні митного контролю на етапі перевірки правильності визначення митної вартості товарів, відповідачем встановлена обґрунтована розбіжність, та неповні відомості в документах, наданих декларантом самостійно відповідно до ст.53 МК України, які давали підстави митному органу витребувати додаткові документи відповідно до норм ст.53 МК України, оскільки дані розбіжності впливали на вартість товару.

Сторони по справі про час і місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.

До судового засідання не з'явились представники сторін. Жодних клопотань, повідомлень про причини неявки до суду не надходило, підстави відсутності представників, суду не повідомлені.

З урахуванням наявних в справі матеріалів, нез'явлення в судове засідання представників сторін, у розумінні ст. 196 ч.4 КАС України, не перешкоджає розгляду справи .

Як вбачається з матеріалів справи, між ТОВ "Кліон" (Покупець) та Пасифік Сіфуд (Продавець) укладено Контракт № 201F/2015P від 14.05.2015 , за умовами якого Продавець зобов'язується передати у власність Покупцеві, а Покупець зобов'язується прийняти у власність від продавця заморожену чи охолоджену рибу різних видів та морепродукти (а. с.14-22).

Згідно п.1.2 Контракту умови поставки кожної партії товару, найменування товару, кількість, ціна, вартість кожної партії товару, строки проведення розрахунків, строки відвантаження чи доставки товару, відправник та інші суттєві умови поставки визначаються сторонами шляхом переговорів, та після узгодження вказуються в інвойсах на кожну партію товару, які є невід'ємною частиною Контракту.

У відповідності до умов пункту 5.1 Контракту вартість товару включає в себе вартість упаковки, маркування, доставку відповідно до умов Інкотермс, оформлення товаросупровідних документів, податки та збори в країні продавця.

Відповідно до п.5.6 Контракту платежі, пов'язані з товаром, до моменту передачі його Покупцю сплачує Продавець, а їх вартість включена у вартість товару, якщо інше не передбачено умовами Інкотермс, зазначеними в інвойсі.

Згідно інвойсу постачальника № PSG13810 від 22.06.2015 позивачу поставлено товар:

- морожений хек б/г, б/п, б/х 200-400 г, MNBU3155268/6362105 у кількості 1168 (картонні короби по 10 кг) 9 паллет, вага нетто - 11680 кг, ціна - 1,300 доларів США, загальна вартість - 15184 доларів США;

- морожений хек б/г, б/п, б/х 200-400 г, MNBU3155268/6362105 у кількості 1262 (паперові мішки по 10 кг) 9 паллет, вага нетто - 12620 кг, ціна - 1,300 доларів США, загальна вартість - 16406 доларів США.

Загальна вартість товару - 31590 доларів США. Країна походження: США. Умови поставки: CIF Одеса. Дата відвантаження - червень 2015 року. Відправник: Pacific Seafood, 16797 SE 130th Ave, Clackamas, OR 97015, USA. Умови оплати: відстрочення протягом 30 днів з дати прибуття товару в порт призначення. Можливі зміни в графіку платежів за узгодженням сторін (а. с.23).

26.08.2015 для здійснення митного оформлення поставленого за Контрактом та згідно з інвойсом № PSG13810 від 22.06.2015 товару позивачем до митного органу подана електронна митна декларація № 112050000/2015/014204, відповідно до якої митна вартість товару визначена позивачем за ціною Контракту 714673,55 грн. (1,30 доларів США за 1 кг) (а.с.12, 13).

Тобто Товариством здійснено визначення митної вартості товару за ціною договору (Контракту).

Для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару позивачем подані наступні документи (а. с.14-37):

- контракт № 201F/2015P від 14.05.2015;

- інвойс постачальника № PSG13810 від 22.06.2015;

- калькуляція постачальника від 22.06.2015;

- прайс-лист від 20.06.2015;

- коносамент № 953998439 від 10.08.2015;

- сертифікат страхування № 9596-2230-0009-9;

- дублікат ветеринарного свідоцтва від 25.08.2015 серії ЄРД-00 № 089996;

- сертифікат безпеки для здоров'я від 22.06.2015 № UA.3003.374134.15-HU;

- сертифікат походження № 953998439 від 22.06.2015;

- сертифікат якості № 1591 та № 1592 від 24.06.2015;

- лист постачальника від 03.11.2014 про виробника;

- лист постачальника від 27.02.2014 з поясненнями щодо експортної декларації.

За результатами перевірки поданих декларантом документів Митницею встановлено у них наступні розбіжності:

1) відповідно до умов пункту 5.1 Контракту вартість товару включає в себе вартість упаковки, маркування, доставку відповідно до умов Інкотермс, оформлення товаросупровідних документів, податки та збори в країні продавця. Надана до митного оформлення калькуляція від 20.06.2015 містить витрати, що не зазначені у відповідному пункті контракту (оформлення товаросупровідних документів, податки та збори в країні продавця, однак зазначено «інші витрати»), натомість в контракті не зазначені витрати з калькуляції (маржа компанії);

2) в прайс-листі від 20.06.2015 зазначено вид пакування - картонні короби, але відповідно до даних, зазначених в графі 31 митної декларації, окрім коробів наявна плівка (як вид пакування) (а.с. 38).

В зв'язку з цим Митницею згідно ч.3 ст.53 МК України витребувано у Товариства такі додаткові документи:

1) каталоги, специфікації виробника товару;

2) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини;

3) виписку з бухгалтерської документації.

Додаткові документи, надані Товариством на вимогу Митниці, розбіжності, виявлені митним органом в цих документах, а також листування між позивачем і відповідачем з приводу цих розбіжностей відображені в постанові Запорізького окружного адміністративного суду від 15 березня 2016 р. і відповідають матеріалам даної справи.

27.08.2015 Митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №112050000/2015/000222/1, яким митна вартість товару визначена згідно з положеннями ст.64 МК України із застосуванням другорядного методу 2(ґ) на рівні 1,35 дол. США за кг. товару на підставі наявних у Митниці відомостей за МД № 500060703/2015/5331 від 07.07.2015 (а. с.8).

Також 27.08.2015 Митницею прийнято картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 112050000/2015/00442 (а. с.9, 10).

Вважаючи вищевказані рішення про коригування митної вартості товару та картку відмови неправомірними, ТОВ «Кліон» звернулось з даним адміністративним позовом до суду.

Перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга Запорізької митниці не підлягає задоволенню з таких підстав:

У статті 57 МК України наведені методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, якими є:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Стаття 64 МК України визначає резервний метод визначення митної вартості, згідно ч.ч.1, 2 якої у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

У відповідності до ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

В свою чергу, частина 6 статті 54 МК України містить певний перелік підстав, за наявності яких митний орган відмовляє декларанту у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю.

Так, згідно частини 6 статті 54 МК України (в редакції на момент прийняття спірного рішення) митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Митну вартість товарів за приписами ч.2 ст.53 МК України підтверджують наступні документи:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

За змістом частини 3 статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, перелічені у цій частині.

При цьому у відповідності до ч.ч.1, 2 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм свідчить, що право митного органу на витребування додаткових документів виникає тільки за наявності певних підстав: якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

При цьому у митного органу наявні повноваження щодо перевірки правильності визначення митної вартості товарів, тобто правильності визначення саме числових значень, які стосуються складових митної вартості товару і які значаться у документах, що відповідно до ч.2 ст.53 МК України підтверджують цю митну вартість.

Так, за твердженням відповідача при здійсненні митного контролю на етапі перевірки правильності визначення митної вартості товарів Митницею встановлені розбіжності, внаслідок виявлення яких Митниця витребувала у Товариства додаткові документи для підтвердження митної вартості товару.

З огляду на вищенаведений аналіз правових норм, вирішенню судом підлягає питання наявності/відсутності виявлених Митницею розбіжностей, як підстави для витребування митним органом додаткових документів у декларанта.

Як зазначено вище, Митницею виявлено наступні розбіжності:

1) відповідно до умов пункту 5.1 Контракту вартість товару включає в себе вартість упаковки, маркування, доставку відповідно до умов Інкотермс, оформлення товаросупровідних документів, податки та збори в країні продавця. Надана до митного оформлення калькуляція від 20.06.2015 (а. с.15) містить витрати, що не зазначені у відповідному пункті контракту (оформлення товаросупровідних документів, податки та збори в країні продавця, однак зазначено «інші витрати»), натомість в Контракті не зазначені витрати з калькуляції (маржа компанії).

2) в прайс-листі від 20.06.2015 (а. с.24) зазначено вид пакування - картонні короби, але відповідно до даних, зазначених в графі 31 митної декларації, окрім коробів наявна плівка (як вид пакування) (а. с.12, 13).

Судом першої інстанції встановлено, у листі постачальника від 26.08.2015 (а. с.39), поданого Товариством після витребування митним органом додаткових документів, в калькуляції б/н від 22.06.2015 детально зазначено всі складові ціни товару, у тому числі маржа компанії, а такі складові вартості як оформлення супровідних документів та податки і збори, зазначені в пункті 5.1 Контракту, входять в інші витрати та зазначені в пункті 3 калькуляції б/н від 22.06.2015.

Щодо пакування, то у даному листі пояснено, що продукція запакована в короби, а всередині них міститься плівка для захисту картону від вологи, що виходить від свіжозамороженої риби.

Разом з тим, колегія суддів зауважує, що вказані розбіжності не можуть бути свідченням неправильності визначення Товариством числового значення складових митної вартості заявленого до митного оформлення товару, оскільки такі документи як калькуляція та прайс-лист не є обов'язковими документами, що підтверджують митну вартість товарів у відповідності до ч.2 ст.53 МК України, і тому дані цих документів не можуть братись до уваги, як обов'язкові, при визначенні митної вартості товарів.

При цьому розбіжностей (невідповідностей) у наданих Товариством 26.08.2015 для митного оформлення документах, обов'язковість надання яких для митного оформлення передбачена у ч.2 ст.53 МК України, які б свідчити про надання декларантом неповних відомостей про митну вартість товару (п.2 ч.6 ст.54 МК України), митним органом не було виявлено.

Отже, не відповідають дійсності посилання скаржника на те, що при здійсненні митного контролю на етапі перевірки правильності визначення митної вартості товарів встановила обґрунтовані розбіжності та неповні відомості в документах, наданих декларантом самостійно відповідно до ст.53 МК України, які давали підстави митному органу витребувати додаткові документи відповідно норм ст.53 МК України, оскільки дані розбіжності не можуть впливати на вартість товару.

Таким чином, колегія суддів вважає, що обґрунтування причин, які обумовлювали вимогу до позивача надати додаткові документи, стосовно наявності вищенаведених розбіжностей, є надуманими та безпідставними, і, відповідно, таким, що не давало право відповідачу на витребування додаткових документів для підтвердження митної вартості товару у Товариства.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що за приписами ч.2 ст.55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого:вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів.

Проте, у спірному рішенні митним органом не зазначено яким чином надання тих додаткових документів, що витребувані у Товариства відповідачем (каталогів, специфікацій виробника товару; висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлених спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформації біржових організацій про вартість товару або сировини; виписки з бухгалтерської документації) впливатиме на виявлені розбіжності та на визнання в подальшому заявленої позивачем митної вартості товару.

При цьому колегія суддів звертає увагу, що за приписами ч.8 ст.55 МК України протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати органу доходів і зборів додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються.

За приписами ч.9 ст.55 МК України у разі надання декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів орган доходів і зборів розглядає подані додаткові документи і протягом 5 робочих днів з дати їх подання виносить письмове рішення щодо визнання заявленої митної вартості та скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості або надає обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів. У такому випадку надана фінансова гарантія відповідно повертається (вивільняється) або реалізується в порядку та у строки, визначені цим Кодексом.

Якщо орган доходів і зборів протягом строку, зазначеного у частині дев'ятій цієї статті, не надає обґрунтованої відмови у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів, вважається, що декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість товарів визначено правильно. У такому випадку орган доходів і зборів скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості, а надана фінансова гарантія повертається (вивільняється) у порядку та строки, визначені цим Кодексом (ч.10 ст.55 МК України).

Наведені вище обставини свідчать, що наданим у відповідності до ч.8 ст.55 МК України листі постачальника від 26.08.2015 (а. с.39) виявлені відповідачем розбіжності були пояснені позивачем.

Тобто, позивач скористався правом на надання Митниці додаткових пояснень та документів, які фактично усунули виявлені митним органом розбіжності, в зв'язку чим відмова, у скасуванні спірних рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови, викладена Митницею у листі від 19.11.2015 (а. с.43, 44), є необґрунтованою.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про правомірність задоволення судом першої інстанції позовних вимог ТОВ «Кліон» про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № 112050000/2015/000222/1 від 27.08.2015 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № 112050000/2015/00442 від 27.08.2015.

З огляду на вищевикладене, судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу судового рішення, тому не можуть бути підставою для скасування постанови суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 196, 198, 200, 205, 206 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Запорізької митниці ДФС на постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 15 березня 2016 р. у справі № 808/707/16 - залишити без задоволення.

Постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 15 березня 2016 р. у справі № 808/707/16 - залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 254 КАС України та може бути оскаржена відповідно до ст. 212 КАС України.

Головуючий: Н.А. Бишевська

Суддя: І.Ю. Добродняк

Суддя: Я.В. Семененко