Справа № 592/831/16-а
Суддя: Труханова Л. М.
Дата ухвалення: 2016-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №592/831/16-а
Провадження №2-а/592/30/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2016 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми у складі:

головуючої-судді Труханової Л.М.,

за участю секретаря - Сахненко О. Ю,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції про поновлення строку звернення до суду та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

26 січня 2016 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції, в якому просить поновити строк звернення до суду та визнати незаконним та скасувати акт перевірки, протокол № 599 від 16.12.2015 року,припис № 599/1 від 16.12.2015 року, постанову про адміністративне правопорушення від 30.12.2015р. головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за порушення ч.5 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 4250 грн.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що 30.12.2015 року головним інспектором будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області Бондарковим В.І. винесено постанову про визнання позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено штраф на суму 4250 грн. 00 коп.

Постанова про адміністративне правопорушення винесена на підставі акту та протоколу Управління державною архітектурно-будівельної інспекції №599 від 16.12.2015

Основною причиною винесення постанови про адміністративне правопорушення є початок виконання будівельних робіт з будівництва приміщення під гараж, майстерню та кухню на стручковому фундаменті з використанням металопрофілю, дощок, утеплювача орієнтованою площею 12x5,5 м. по АДРЕСА_1, без повідомлення до Управління державною архітектурно-будівельної інспекції про початок будівельних робіт.

З метою захисту своїх конституційних прав та інтересів позивач 05.01.2016 р. звернувся до Сумського окружного адміністративного суду направив адміністративний позов про оскарження постанови Управління державною архітектурно - будівельної інспекції у Сумській області б/н від 30.12.2015 р. про адміністративне правопорушення.

Однак, 06.01.2016 р. Сумський окружним адміністративним судом ухвалено рішення про повернення позову, у зв'язку з порушення підсудності справ даної категорії.

З канцелярії Сумського окружного адміністративного суду, адміністративний позов з пакетом документів позивач отримав лише 25.01.2016 р., тому вважає, що пропущений строк звернення до суду із зазначеним позовом є поважним.

Щодо позовних вимог в частині скасування акту перевірки, протоколу № 599 від 16.12.2015 року,припису № 599/1 від 16.12.2015 року, постанови про адміністративне правопорушення від 30.12.2015р. головного інспектора будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за порушення ч.5 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 4250 грн. позивач зазначає, що з 27 травня 2002 року він є власником домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується договором купівлі продажу від 27.05.2002 року серії АЕК № 648719, посвідчений приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Ануфрієвим О.В. та зареєстрований в реєстрі за № 4432.

За даним домоволодінням на час його купівлі, рахувалась житлова площа 40,8 кв.м. Житловий будинок знаходився на земельній ділянці площею 910 кв.м. За договором купівлі-продажу від 27.05.2002 року серії АЕК № 648719 надлишок земельної ділянки площею 658 кв.м., продавці домоволодіння користувались на підставі Рішення Сумської міської ради 09.10.1051 р. за № 1431.

На момент купівлі-продажу домоволодіння на земельній ділянці були розташовані наступні будівлі та споруди: 1) цегельний житловий будинок, позначений на плані літерою «А-1»; 2) два дощаті сараї - «Б,В»; 3) цегляний льох - «Д»; 4) шлакобетонна вбиральня - "Г»;5) дерев'яна огорожа - «1-3».

В той час коли позивач та його сім'я фактично не проживали за вказаною адресою, сусід ОСОБА_6, мешканець АДРЕСА_2, отримав Держний акт на право власності та частину земельної ділянки позивача. Про факт отримання державного акту позивачу стало відомо лише в листопаді 2015 року, безпосередньо перед перевіркою Управлінням державною архітектурно-будівельною інспекцію у Сумській області.

Відповідач при складанні акту та протоколу № 599 від 16.12.2015 р. не врахував, що позивач виступав користувачем земельної ділянки та власником житлового будинку на адресою АДРЕСА_1.

Крім того відповідач не звернув увагу на те, що стрічковий фундамент, під гараж, майстерню та кухню був побудований у 2003 році. Тобто був цегляний льох на момент купівлі-продажу,а вхід у цегляний льох позивач переробив у 2003 році, та збудував стрічковий фундамент разом з смотровою ямою у гаражі. Зніс старий дощатий сарай,а вбиральня залишилась. Незважаючи на те, що перебуваючи безпосередньо на подвір'ї позивача, позивачем надавалися усні пояснення інспектору Бондаркову В.І. з приводу оформлення договору купівлі-продажу, розміщення будівель, споруд та походження стрічкового фундаменту. Однак Бондарков В.І , з незрозумілих причин не відмітив в акті та протоколу від 16.12.2015 р. щодо фундамент був споруджений позивачем у серпні 2003 року.

Також Бондарковим В. І. при складанні акту та протоколу № 599 від 16.12.2015 р. позивача письмо попередив, щоб останній негайно припинив будівництво на стрічковому фундаменті площею 12x5,5 м. - гараж, майстерню та кухню. В подальшому інспектор попередив позивача, що у випадку продовження будівництва останній буде притягнутий до адміністративної відповідальності.

Однак, 30.12.2015 р без поважних на те причин, інспектор Бондарков В.І., все ж виніс постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Також позивач зазначає, що гараж, майстерня та кухня, були збудовані на стрічковому фундаменті, який був збудований ним у 2003 р. та й на те, що при будівництві даної споруди використовувались виключно тимчасові будівельні матеріали.

Позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги викладені в позові. та пояснив , що у 2003 році він розпочав будівництво гаражу, майстерні та кухні на стрічковому фундаменті без без повідомлення відповідача про початок виконання будівельних робіт.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився по не відомій суду причині, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, однак на минуле судове засідання надав пояснення, де вважає, що строк звернення до суду пропущений без поважних причин, тому просить залишити позов без розгляду

Суд , заслухавши пояснення позивача, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.

Судом встановлено, що 16 грудня 2016 р. відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 533, головним інспектором будівельного нагляду державної архітектурно-будівельної інспекції в Сумській області Бондарковим В. І. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1.

В ході перевірки встановлено, що при огляді приміщення під гараж, майстерню, кухню по АДРЕСА_1, яке розташоване на земельній ділянці, згідно договору купівлі-продажу житлового будинку від 27.05.2002 АЕК № 649719 власником якого є гр. ОСОБА_2,земельна ділянка площею 910 м2. крім того надлишок 658 м2, якою користуються продавці на підставі рішення Сумської міської ради від 09.10.1951 № 1431 (документа право власності або користування земельною ділянкою для перевірки не надано) та вивчення документації яка надана для перевірки було з'ясовано, що розміщення будівель не відповідають кресленням технічного паспорту розробленого "Сумським обласним об'єднаним бюро технічної інвентаризації" від 29.05.2003 року, інвентаризаційна справа № 8198. Фактично, з наданих пояснень гр. ОСОБА_2 у 2015 році самочинно без повідомлення про початок виконання будівельних робіт зареєстрованого у відповідності до чинного законодавства, будівельного паспорту або проектної документації розробленої згідно законодавства та з порушенням пункту 3.25а* ДБН 360-92 ** у якому вказано: Відстань між житловими будинками та господарськими будівлями і спорудами слід приймати відповідно до санітарних норм за таблицею 3.2а, але не менше протипожежних норм згідно з таблицею 1 додатка 3.1. було виконано будівництво приміщення під гараж, майстерню, кухню на стрічковому фундаменті з використанням металопрофілю, дощок, утеплювача та інших будівельних матеріалів ориєнтовно площею 12x5,5м (з пояснень заявника гр. ОСОБА_6 на межі земельної ділянки), чим порушено пункт 1) частини 1 статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" а саме: Замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється па підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України, частина 4 статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а саме: Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації та частина 1 статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», а саме: будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" ( 3038-17 ). На час перевірки будівельні роботи не завершено. Межі земельної ділянки не винесено на місцевості, межеві знаки відсутні(а.с.15).

Враховуючи вищезазначене, перевіряючий дійшов висновку про те, що ОСОБА_2 самовільно виконані будівельні роботи, чим порушено ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі вищевказаного акту перевірки 16.12.2015 р. головним інспектором будівельного нагляду державної архітектурно-будівельної інспекції в Сумській області Бондарковим В. І. відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку № 553 винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким висунуто вимогу зупинити виконання будь-яких будівельних робіт терміново.

Також 16.12.2016 р. головним інспектором будівельного нагляду державної архітектурно-будівельної інспекції в Сумській області Бондарковим В. І. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким призначено розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 30.12.2015 р. о 10:00 год. в приміщенні Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області.

За результатами розгляду матеріалів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (акт перевірки, припис)30.12.2016 р. головним інспектором будівельного нагляду державної архітектурно-будівельної інспекції в Сумській області Бондарковим В. І. винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено штраф в розмірі 4250 грн.

Як вбачається з позову, оскаржувана постанова у справі про адміністративне правопорушення була винесена 30.12.2015 року. У той же час, адміністративний позов поданий до суду 26.01.2016 року, тобто з пропущенням встановленого законом строку на оскарження постанови.

Відповідно до ч.1 ст.99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.1 ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позивач ОСОБА_2 втратив право на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення. В той же час, позивач звернувся до суду з клопотанням про поновлення пропущеного ним строку звернення до суду.

Як вбачається з матеріалів у справі про адміністративне правопорушення, позивач 05.01.2016 р. до Сумського окружного адміністративного суду направив адміністративний позов про оскарження постанови Управління державною архітектурно - будівельної інспекції у Сумській області б/н від 30.12.2015 р. про адміністративне правопорушення. Однак, 06.01.2016 р. Сумський окружним адміністративним судом ухвалено рішення про повернення , у зв'язку з порушення підсудності справ даної категорії.

З канцелярії Сумського окружного адміністративного суду, адміністративний позов з пакетом документів позивач отримав лише 25.01.2016 р., тому вважає, що пропущений строк звернення до суду із зазначеним позовом є поважним. Таким чином, ОСОБА_2 не мав практичної можливості своєчасно звернутися до суду з позовом. А тому суд вважає за можливе поновити позивачу пропущений ним строк на звернення до суду з адміністративним позовом

Суд оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв'язок у їх сукупності, вважає зазначені акт, припис та постанова обґрунтованими, а позовні вимоги в цій частині такими, що не підлягають задоволенню у зв'язку з наступним.

З огляду на матеріали справи, перевірки проводились у присутності ОСОБА_2 При цьому акт перевірки, припис та протокол складались у його присутності. Припис від 16.12.2015 р. ОСОБА_2 отримано 16.12.2015 р., тобто до винесення постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.12.2015 р. При цьому зазначений припис ОСОБА_2 не оскаржувався і на час вирішення справи є чинним.

В той же час суд враховує, що позивач фактично не заперечує того факту, що на земельній ділянці в дійсності велося самочинне будівництво, зазначаючи, що при будівництві використовувались виключно тимчасові будівельні матеріали

У мотивувальній частині рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти Україна" (пункти 23 - 25) зазначено, що за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції суди зобов'язані обґрунтувати свої рішення, проте це не може сприйматись як вимога давати детальну відповідь на кожен довід. Межі цього обов'язку можуть бути різними залежно від характеру ухвалюваного рішення.

Відповідно до пунктів 1, 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктами 9, 10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року № 244, передбачено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ч.4 ст.41 Закону № 3038-VI, п.11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

Згідно з п.17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч.3 ст.41 Закону орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 1 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Абзацом першим пункту 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено, що субєкти містобудування, які є замовниками будівництва обєктів, або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації.

Відповідно до абз.7 ст.1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства (далі - декларація) це документ, яким суб'єкт господарювання повідомляє державного адміністратора або представника відповідного дозвільного органу про відповідність своєї матеріально-технічної бази вимогам законодавства.

У такий спосіб суб'єкт господарювання набуває права на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності без отримання документа дозвільного характеру.

Форма та порядок повідомлення державного адміністратора або відповідного дозвільного органу про відповідність матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 4 статті 4 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» передбачено, що суб'єкт господарювання має право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності на підставі подання декларації без отримання документа дозвільного характеру, за винятком тих видів господарської діяльності, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.п. 1, 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» після набуття права на земельну ділянку замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, державними стандартами і правилами, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підготовчі роботи з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень замовник здійснює на підставі зареєстрованої декларації про початок виконання підготовчих робіт.

Згідно з пунктом 8 Порядку виконання підготовчих робіт, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 N 466, замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до Інспекції два примірники декларації за формою згідно з додатком 2.

Пунктом 9 Порядку виконання будівельних робіт, що затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 N 466, замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до Інспекції два примірники декларації за формою згідно з додатком 2.

Суттю декларативного принципу є подання документу, що надається до відповідного державного органу, із зазначенням відомостей, на підставі яких він виконує певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності, що належать до його компетенції.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Частинами четвертою та п'ятою статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: отримання замовником або проектувальником вихідних даних, розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи, затвердження проектної документації, виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

За приписами статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Статтею 36 цього Закону передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Виготовлення та затвердження проектної документації врегульовано статтями 7, 9, 27 Закону України "Про архітектурну діяльність" та статтею 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Таким чином, під належним дозволом слід розуміти передбачений Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності"дозвільний документ (статті 35 - 37), що дає право виконувати підготовчі та будівельні роботи саме того об'єкта і на тій земельній ділянці, яка передана з цією метою певній особі.

Під проектом слід розуміти, залежно від категорії об'єкта будівництва, відповідний склад документації, визначеної статтями 1, 7 та 8 Закону України "Про архітектурну діяльність", отриманої відповідно до статей 29, 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також будівельний паспорт та технічні умови, отримані відповідно до статей 27, 30 вказаного Закону.

У відповідності з частиною 2 статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Вирішуючи спір, суд враховує, що доводи позивача, які зводяться до тверджень про сумнівність висновків перевіряючого, жодним чином не впливають на встановлені в ході перевірок порушення, які полягають у здійсненні робіт без дозвільної документації. В даному випадку, незалежно від категорії складності (що не є предметом спору) в межах І-ІІІ категорій, відповідним будівельним роботам Підприємства повинна була передувати реєстрація Декларації про початок виконання будівельних робіт (Додаток 2 до Порядку виконання будівельних робіт № 466).

Системний аналіз наведених правових норм при застосуванні до правовідносин, що є предметом судового дослідження, свідчить про обґрунтованість висновків перевіряючого, відображених у акті перевірки від 16.12.2015 р. щодо недотримання вимог ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за що передбачена відповідальність ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності за правилами ст.86 КАС України, суд приходить до висновку про відсутність будь-яких фактичних даних, які б підтвердили ту суттєву обставину, що відображені в актах перевірок порушення ОСОБА_2 правил чинного законодавства не відповідають дійсності.

У першу чергу, це підтверджується матеріалами самих перевірок, у т.ч. фотофіксацією, в яких з боку підконтрольного субєкта жодних заперечень проти допущених правопорушень не зроблено. Натомість позивачем ініційовано процедуру судового оскарження в адміністративній справі, в якій позивачем висловлено правову позицію щодо відсутності будь-яких встановлених перевіркою порушень та фактично покладено обовязок доведення зворотного на субєкта владних повноважень. При цьому, жодного доказу на підтвердження своїх доводів стороною позивача не надано, а з поданих відповідачем - субєктом владних повноважень матеріалів перевірок навпаки вбачається дійсна наявність порушень законодавства у сфері регулювання містобудівної діяльності.

Обовязковою умовою визнання акта неправомірним є порушення у зв'язку з прийняттям відповідного акта прав та охоронюваних законом інтересів. Недодержання вимог правових норм, які регулюють порядок прийняття чи реалізації акта, у тому числі стосовно його форми, строків прийняття тощо, може бути підставою для визнання такого акта недійсним лише у тому разі, коли відповідне порушення спричинило прийняття неправильного акта. Якщо ж акт в цілому узгоджується з вимогами чинного законодавства і прийнятий відповідно до обставин, що склалися, тобто є вірним по суті, то окремі порушення не можуть бути підставою для визнання його недійсним, якщо інше не передбачено законодавством.

Аналогічні правові позиції неодноразово висловлювались вищими спеціалізованими судами України та Верховним Судом України.

Також суд враховує, що за умови встановлення порушень субєкт містобудування повинен нести відповідальність, і процедурні порушення субєктом контролю не свідчать про відсутність порушення законодавства та не звільняють особу від відповідальності.

Крім того, суд враховує викладену в постанові від 23.04.2014 р. № К/800/2118/14 Вищого адміністративного суду України правову позицію, згідно якої порушення процедури проведення перевірки та притягнення суб'єкта будівництва до відповідальності (на чому в основному побудований розглядуваний адміністративний позов) не може бути підставою для звільнення позивача від сплати відповідних штрафних санкцій у випадку, якщо порушення ним вимог будівельного законодавства підтверджено належними та допустими доказами.

Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги процесуального законодавства і всебічно перевіривши всі обставини справи, вирішив справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.

Вирішуючи спір, суд зважає, що в силу вимог ч.2 ст.49 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки, що з огляду на запровадженийст.8 Конституції України принцип верховенства права та в кореспонденції з приписами ч.1 ст.71 КАС України означає абсолютний і безумовний обовязок кожної особи, яка бере участь в адміністративній справі довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Оцінка поданих особами, які беруть участь в адміністративній справі, та самостійно зібраних судом в порядку ст.11 КАС України доказів в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, здійснюється судом за правилами ч.2 ст.71 КАС України в порядку, що встановлений ст.86 цього кодексу.

Отже суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги в частині скасування акту перевірки, протоколу, № 599 від 16.12.2015 року, припису №599/1 від 16.12.2015 р. та постанови від 30.12.2015 року задоволенню не підлягають, оскільки є безпідставними та не ґрунтуються на приписах законодавства, що регулює спірні правовідносини.

Керуючись ст. 11, 49, 71, 72,99,100,128, 158-163, КАС України, ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", ЗУ «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності»суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції про поновлення строку звернення до суду та скасування постанови про адміністративне правопорушення задовольнити частково.

Поновити ОСОБА_2 строк звернення до суду з адміністративним позовом.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Ковпаківський районний суд м. Суми протягом десяти днів з дня отримання копії постанови в повному обсязі.

Повний текст постанови суду складений 22 червня 2016 року.

Суддя Л.М. Труханова