Справа № 826/8154/15
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2016-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

826/8154/15

У Х В А Л А

про відмову в роз’ясненні судового рішення

21 червня 2016 року м. Київ № 826/8154/15

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі судді Мазур А.С., розглянувши в письмовому провадженні заяву управління Державної казначейської служби України у Попільнянському районі Житомирської області про роз'яснення постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.06.2015 в адміністративній справі №826/8154/15

за позовом

Державного територіально-галузевого об’єднання

“Південно-Західна залізниця”

до

Управління праці та соціального захисту населення Попільнянської районної державної адміністрації

про

визнання протиправною бездіяльності, зобов’язати вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

27.01.2016 в адміністративній справі №826/8154/15 видано виконавчі листи.

20.04.2016 на розгляд судді Мазур А.С. передано заяву управління Державної казначейської служби України у Попільнянському районі Житомирської області про роз'яснення постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.06.2015 в адміністративній справі №826/8154/15 в частині повернення судового збору.

Представник Державного територіально-галузевого об’єднання “Південно-Західна залізниця” заперечував проти задоволення заяви про роз'яснення судового рішення, зазначаючи, що воно є повністю зрозумілим.

Представники сторін у відповідне судове засідання не прибули, хоча про дату, час та місце судового розгляду поданої заяви повідомлені належним чином, у зв’язку з чим судом прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення поданої заяви у порядку письмового провадження.

Так, згідно з ч. 1 ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз’яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Тобто, вище викладеною нормою визначено підставу для роз’яснення судового рішення, а саме його незрозумілість (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню, а також зазначено, що роз’яснення судового рішення, за своєю суттю, є одним із способів усунення недоліків такого рішення, але без виправлення та прийняття додаткового рішення цим же судом.

Розглядаючи та вирішуючи подану заяву, суд зазначає, що роз’яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, а саме коли воно є незрозумілим як для осіб, стосовно яких його прийнято, так і для тих, хто буде його виконувати. Це стосується випадків недотримання вимог ясності і визначеності судового рішення. Невизначеність судового рішення, у свою чергу, означає, що таке рішення містить норми, які викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання. Однак, конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення судового рішення незрозумілим ст. 170 КАС України не містить.

Відповідно до підпункту 3 пункту 9 розділу VI Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України у разі безспірного списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) Державна казначейська служба України відображає в обліку відповідні бюджетні зобов'язання розпорядника бюджетних коштів, з вини якого виникли такі зобов'язання. Погашення таких бюджетних зобов'язань здійснюється виключно за рахунок бюджетних асигнувань цього розпорядника бюджетних коштів. Одночасно розпорядник бюджетних коштів зобов'язаний привести у відповідність з бюджетними асигнуваннями інші взяті бюджетні зобов'язання.

Водночас пунктом 19 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845, встановлено, що безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів і їх перерахування на рахунок, зазначений у виконавчому документі про стягнення надходжень бюджету та/або заяві про виконання рішення про стягнення надходжень бюджету, здійснюються органами Казначейства з відповідного рахунка, на який такі кошти зараховані, шляхом оформлення розрахункових документів.

Таким чином, дослідивши зміст судового рішення на предмет відповідності вище викладеним нормам та з’ясованим судом обставинам, суд прийшов до висновку, що воно є зрозумілим, оскільки не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо його розуміння та виконання.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 128, 160, 165, 167, 170 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника Головного Управління Державної казначейської служби України у Житомирській області про роз’яснення виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.06.2015 в адміністративній справі №826/8154/15 .

Копії ухвали направити (вручити) сторонам (їх уповноваженим представникам) у порядку та строки, роз’яснивши, що ухвала може бути оскаржена.

Суддя А.С. Мазур