Справа № 815/387/16
Суддя: Аракелян М. М.
Дата ухвалення: 2016-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/387/16
УХВАЛА

23 червня 2016 року

12год:15хв

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого - судді Аракелян М.М.

За участю секретаря Гуманенко В.С.

За участю сторін:

Від позивачів: ОСОБА_1 за довіреністю

Від відповідача: ОСОБА_2 за довіреністю

Від третьої особи: ОСОБА_3 за довіреністю

Розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника третьої особи про залишення без розгляду позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю Стандарт до Управління Держгеокадастру у м. Одесі Одеської області, за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Департаменту комунальної власності Одеської міської ради, про визнання протиправними дій, визнання незаконним та скасування витягу з технічної документації, зобовязання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Судом розглядається справа за адміністративною позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Стандарт, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Управління Держземагентства у місті Одесі Одеської області в частині незастосування локальних коефіцієнтів інженерно-інфраструктурних факторів при здійсненні розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 4000 м2, яка розташована за адресою: місто Одеса, Люстдорфська дорога, 55, та знаходиться у постійному користуванні Товариства з обмеженою відповідальністю Стандарт на підставі договору оренди земельної ділянки від 20.03.2004 року.

- визнати незаконним та скасувати витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №456/к від 28.10.2013 року.

- зобов'язати Управління Держземагентства у місті Одесі Одеської області провести перерахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 4000 м2, яка розташована за адресою: місто Одеса, Люстдорфська дорога, 55 та знаходиться у постійному користуванні Товариства з обмеженою відповідальністю Стандарт на підставі договору оренди земельної ділянки від 20.03.2004 року., із застосуванням локальних коефіцієнтів інженерно-інфраструктурних факторів: відсутність каналізації, відсутність централізованого газопостачання.

- зобов'язати Управління Держземагентства у місті Одесі Одеської області видати Товариству з обмеженою відповідальністю Стандарт новий витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 4000 м2, яка розташована за адресою: місто Одеса, Люстдорфська дорога, 55 із застосуванням локальних коефіцієнтів інженерно-інфраструктурних факторів: відсутність каналізації, відсутність централізованого газопостачання.

23.03.2016 року від представника Департаменту комунальної власності Одеської міської ради до суду за вх. №7254/16 надійшло письмове клопотання про залишення без розгляду позовної заяви у звязку з пропуском строку звернення до суду. Так, в обґрунтування вказаного клопотання представник третьої особи зазначає, що 25.09.2014 р. Департамент в порядку досудового врегулювання спору звернувся до позивача із пропозицією про внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 20.03.2004 р., укладеного між Одеською міською радою та ТОВ «Стандарт» строком на 50 років та зареєстрованого у Книзі записів державної реєстрації договорів оренди землі 05.04.2004 р. за № 63, згідно умов якого в оренду надано земельну ділянку, загальною площею 4000 кв.м, за адресою: м. Одеса, Люстдорфська дорога, 55, для будівництва, експлуатації та обслуговування станції технічного обслуговування автомобілів (кадастровий номер :04:017:0005). 10.10.2014 року. Департаментом від ТОВ «Стандарт» на пропозицію про внесення змін до договору отримано лист-відповідь від 09.10.2014 р. № 09/10-01, у змісті якого позивачем надано власну оцінку отриманого витягу на предмет невірного застосування при його формуванні локального коефіцієнта, який характеризує місцезнаходження земельної ділянки у зоні магістралей підвищеного місто формувального значення та дорівнює 1,12, та відсутності належних коефіцієнтів відповідно. При цьому позивач звернувся до суду за захистом порушених прав, що були спричинені на думку позивача, діями Управління Держземагентства у м. Одесі Одеської області при здійсненні розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 4000 кв.м, яка перебуває у користуванні на умовах оренди ТОВ «Стандарт», за адресою: м. Одеса, Люстдорфська дорога, 55, та оформлення його результатів у вигляді витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки м. Одеси від 28.10.2013 р. № 456/ОСОБА_4 чином, днем, коли позивач дізнався про порушення своїх прав оскаржуваними діями та витягом відповідача, на думку представника третьої особи, є 09.10.2014 р., при цьому позивач звернувся до суду лише 29.01.2016 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

В судовому засіданні представник третьої особи підтримав клопотання про залишення позовної без розгляду та просив суд задовольнити його.

Представник позивача заперечував проти задоволення клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що так, дійсно позивач отримував копію Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №456/к від 28.10.2013 року разом з пропозицією про внесення змін до договору. Проте, сама по собі наявність Витягу на той час не порушувала прав чи інтересів ТОВ «Стандарт». Витяг №456/к від 28.10.2013 року було складено для внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 12 березня 2004 року. Враховуючи викладене, до моменту внесення змін до договору оренди земельної ділянки ТОВ «Стандарт» не було зобовязано сплачувати вартість оренди виходячи з вартості, вказаної у Витягу №456/к від28.10.2013 року, а тому права або інтереси ТОВ «Стандарт» порушено не було. В подальшому рішенням Господарського суду Одеської області від 21.01.2016 року у справі №916/1698/15 позовні вимоги заступника прокурора Київського району міста Одеси в інтересах держави в особі Одеської міської ради до ТОВ «Стандарт» про внесення змін до договору оренди землі від 12.03.2004 року було задоволено в повному обсязі. В якості доказів у справі прокурором Київського району міста Одеси було надано саме Витяг №45б/к від 28.10.2013 року.

Отже, на думку позивача, Витяг №456/к від 28.10.2013 року почав застосовуватись до позивача та створювати для нього нові (додаткові) зобов'язання лише з моменту внесення змін у Договір оренди земельної ділянки від 12.03.2004 року, отже позивач вважає, що строк звернення до суду ними пропущено не був.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав клопотання Департаменту комунальної власності Одеської міської ради про залишення позовної заяви без розгляду та просив суд задовольнити його.

Розглянувши клопотання Департаменту комунальної власності Одеської міської ради про залишення без розгляду позовної заяви, суд дійшов наступного.

Частиною 1 статті 99 КАС України встановлено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Згідно ч. 2 ст. 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб'єкта владних повноважень.

Позивач просить суд визнати протиправними дії відповідача в частині не застосування локальних коефіцієнтів інженерно-інфраструктурних факторів при здійсненні розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки, визнати незаконним та скасувати витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №456/к від 28.10.2013 року та зобовязати відповідача провести перерахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 4000 м2, яка розташована за адресою: місто Одеса, Люстдорфська дорога, 55 із застосуванням локальних коефіцієнтів інженерно-інфраструктурних факторів: відсутність каналізації, відсутність централізованого газопостачання та надати відповідно новий витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Представник позивача в судовому засіданні не заперечує, що про видачу Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №456/к від 28.10.2013 року позивачу було відомо ще в 2014 року, оскільки означений витяг був ними отриманий разом з пропозицією про внесення змін до договору. Разом з чим, представник позивача наголошує, що витяг №456/к від 28.10.2013 року було складено для внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 12 березня 2004 року та до моменту внесення змін до договору оренди земельної ділянки ТОВ «Стандарт» не було зобовязано сплачувати вартість оренди виходячи з вартості вказаної у Витягу №456/к від 28.10.2013 року, а тому права або інтереси ТОВ «Стандарт» порушено не було. Тому на думку позивача відлік строку звернення до суду повинен відраховуватися з моменту внесення змін до договору від 12.03.2004 року.

Судом встановлено, що 12.03.2004 року між Одеською міською радою та ТОВ «Стандарт» був укладений договір оренди земельної ділянки за адресою: м. Одеса, вул.Люстдорфська дорога, 55, загальна площа 4000 мІ, термін договору складає 50 років. Відповідно до п. 1.1 договору, орендодавець на підставі Земельного кодексу України, Закону України «Про оренду землі» та рішення Одеської міської ради №1835-ХХІV від 26.07.2003 року надає, а орендар приймає у строкове платне володіння і користування земельну ділянку, загальна площа 4000 мІ, що знаходиться м. Одеса, вул.Люстдорфська дорога, 55, кадастровий номер :04:017:0005. Відповідно до 2.1. за користування земельною ділянкою Орендар сплачує Орендодавцеві орендну плату. Розрахунок орендної плати здійснюється відповідно до «Положення про порядок розрахунку за користування земельними ділянками і за часткову участь у землекористуванні м. Одеси», затвердженого рішенням ОМР №702-ХХШ від 29.02.2000 року та рішення ОМР №1709-ХХШ від 31.10.2000 року і №1061-ХХІV від 26.03.2003 року, Постанови Кабінету Міністрів України від 12.05.2000 року №783 «Про проведення індексації грошової оцінки земель» (з урахуванням коефіцієнта індексації 1, 182 та 1, 02). Відповідно до п. 2.5 Орендар не звільняється від орендної плати і сплачує її незалежно від результатів його господарської діяльності. Умови цього договору щодо розміру орендної плати можуть бути змінені за згодою обох сторін, шляхом укладення відповідних угод, які мають бути нотаріально посвідченими та є невідємною частиною цього договору, Орендодавець має право вимагати збільшення орендної плати у випадку збільшення відповідно до законів України розміру земельного податку.

25.09.2014 року Департамент комунальної власності ОМР звернувся до позивача з пропозицією щодо внесення змін до договору оренди земельної ділянки з метою збільшення розміру орендної плати за рахунок збільшення нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Разом з пропозицією на адресу позивача був направлений Витяг з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки, складений Управлінням Держземагентства від 28.10.2013 року №456/к, у складі додатків до листа на 4-х аркушах.

Листом від 09.10.2014 р. № 09/10-01 позивач надав відповідь на пропозицію, в якій зазначив власну оцінку отриманого Витягу на предмет невірного застосування при його формуванні локального коефіцієнта, який характеризує місцезнаходження земельної ділянки у зоні магістралей підвищеного місто формувального значення та дорівнює 1,12, та відсутності належних коефіцієнтів відповідно. В цьому листі позивач наводить власний розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки (НГОЗД) 5482030грн. замість зазначеної у Витягу 7627160грн.

При цьому з позовом до суду про скасування означеного витягу від 28.10.2013 року №456/к ТОВ «Стандарт» звернувся лише 29.01.2016 року.

Суд не приймає до уваги твердження позивача, що строк повинен відраховуватися саме з дати внесення змін до договору від 12.03.2004 року.

Відповідно до ст.20 ЗУ Про оцінку земель за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Розробники технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а також звітів про проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок зобов'язані безоплатно передавати копії матеріалів у Державний фонд документації із землеустрою. Користування матеріалами Державного фонду документації із землеустрою здійснюється в порядку, встановленому законодавством України.

Відповідно до положень ст.23 Закону України Про оцінку земель технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається відповідним органом виконавчої влади з питань земельних ресурсів.

Відповідно до п.п.1,2-1 Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 р. N 213 та пунктів 1.3 та розділу 4 Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого наказом Державного комітету України по земельних ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27 січня 2006 р. N18/15/21/11, нормативна грошова оцінка земельних ділянок здійснюється з метою визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також під час розроблення показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель. Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держземагентства за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує семи робочих днів з дати надходження відповідної заяви (надалі Порядок, Методика).

З означеного слідує, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок здійснюється серед іншого з метою визначення розміру земельного податку, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Як вже зазначалося вище судом, відповідно до відповідно до п. 2.5 Орендар не звільняється від орендної плати і сплачує її незалежно від результатів його господарської діяльності. Умови цього договору щодо розміру орендної плати можуть бути змінені за згодою обох сторін, шляхом укладення відповідних угод, які мають бути нотаріально посвідченими та є невідємною частиною цього договору, Орендодавець має право вимагати збільшення орендної плати у випадку збільшення відповідно до законів України розміру земельного податку.

Тобто позивач, отримавши спірний витяг від 28.10.2013 року №456/к, мав усвідомлювати, що в подальшому Орендодавець звернеться до нього з пропозицією щодо внесення змін до договору оренди земельної ділянки з метою збільшення розміру орендної плати у звязку із збільшенням нормативної грошової оцінки земельної ділянки. При цьому свою незгоду зі спірним Витягом позивач висловив листом від 09.10.2014 р. №09/10-01.

В даному випадку строк звернення до суду не може відраховуватися з дати внесення змін до договору оренди, тобто від дати ухвалення господарським судом Одеської області рішення від 21.01.2016 року у справі №916/1698/15, яким позовні вимоги заступника прокурора Київського району міста Одеси в інтересах держави в особі Одеської міської ради до ТОВ «Стандарт» про внесення змін до договору оренди землі від 12.03.2004 року було задоволено в повному обсязі, оскільки саме спірний витяг передбачав внесення змін до договору в частині орендної плати, та у разі не згоди позивача з означеним витягом, останній повинен був звернутися до суду про його скасування вчасно.

На момент звернення ТОВ Стандарт до суду з позовом за даними Єдиного державного реєстру судових рішень рішення господарського суду Одеської області не набрало законної сили, триває апеляційний перегляд справи №916/1698/15, отже позиція ТОВ Стандарт щодо обізнаності про порушення своїх прав з моменту внесення змін до договору оренди землі за рішенням суду є безпідставною та суперечить положенням ч.3 ст.653 ЦК України, відповідно до якої у разі зміни або розірвання договору зобов'язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов'язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили.

Станом на 23.06.2016р. у суду відсутні відомості також про набрання рішенням господарського суду Одеської області від 21.01.2016р. законної сили, тому ствердження про внесення змін до договору оренди в контексті заперечень проти пропуску строку звернення до суду з позовом суд відхиляє як необґрунтовані.

Позивач скористався своїм правом звернення до суду лише в січні 2016 року, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, передбаченого ч.2 ст.99 КАС України.

Суд звертає увагу, що матеріали позовної заяви не містять доказів на підтвердження того, що позивач був позбавлений можливості звернутися з адміністративним позовом суду в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого ч. 2 ст. 99 КАС України, тобто відсутні докази поважності причин пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду.

Позивачем не надано жодного доказу в підтвердження поважності причин цього строку, натомість останній наводить доводи, що строк ним не пропущений.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є обєктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, повязані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З позовної заяви та доданих до неї матеріалів судом не встановлено обставин, що свідчать про наявність об'єктивних перешкод для подання позову про визнання протиправними дій відповідача в частині не застосування локальних коефіцієнтів інженерно-інфраструктурних факторів при здійсненні розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 4000 м2, визнання незаконним та скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №456/к від 28.10.2013 року, зобов'язання провести перерахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки площею 4000 м2, яка розташована за адресою: місто Одеса, Люстдорфська дорога, 55 із застосуванням локальних коефіцієнтів інженерно-інфраструктурних факторів: відсутність каналізації, відсутність централізованого газопостачання та зобовязання видати позивачу новий витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки із застосуванням локальних коефіцієнтів інженерно-інфраструктурних факторів: відсутність каналізації, відсутність централізованого газопостачання у встановлений законодавством строк, а отже відсутні підстави для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до вимог ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Згідно з п.9 ч.1 ст.155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Таким чином, враховуючи те, що позивачем пропущений строк звернення до суду з позовом та будь-яких ґрунтовних обставин та доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовними вимогами про скасування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №456/к від 28.10.2013 року, а також іншими повязаними з цією та похідними вимогами, позивачем не надано, що унеможливлює визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у відповідності до вимог ст. 100 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання про залишення без розгляду позовної заяви задовольнити.

Адміністративну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Стандарт до Управління Держгеокадастру у м. Одесі Одеської області, за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Департамент комунальної власності Одеської міської ради, про визнання протиправними дій, визнання незаконним та скасування витягу з технічної документації, зобовязання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали через суд першої інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст ухвали складено та підписано 29.06.2016 року.

Суддя М.М. Аракелян