Справа № 819/630/16
Суддя: Осташ А.В.
Дата ухвалення: 2016-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 819/630/16

22 червня 2016 р.м.Тернопіль

Тернопільський окружний адміністративний суд, в складі головуючого судді Осташа А. В. при секретарі судового засідання Ліщинській М.М.

за участю:

представника позивача - Чорноуса А.О.;

представника відповідача - Медвідя Р.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі адміністративну справу

за позовом Малого підприємства "Архітект"

до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області

про скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Мале підприємсто "Архітект (далі - позивач, МП «Архітект») звернулося до адміністративного суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області (далі - відповідач, Управління ДАБІ у Тернопільській області) в якому просить:

- визнати незаконною та скасувати постанову №17/40-1019-1.12/583-16 від 25 березня 2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності

- закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно малого підприємства "Архітект".

В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що підставою для прийняття оскаржуваної постанови став встановлений відповідачем під час перевірки ряд хибних висновків акта перевірки, а тому підлягає скасуванню. Зокрема зазначив, що площа об'єкта збільшилася на 0,8 м за рахунок знесення перегородки між гаражами та при постановці фасадних систем площі запроектованих приміщень, а саме, залу обслуговування збільшилась на 1,1 м, холу та кімнати персоналу в сумі на 1,1 м, яка врахована у наступній інвентаризації об'єкта перед здаванням його в експлуатацію та становить 51,6 м. Щодо порушення у відсутності належного обслуговування маломобільних відвідувачів, зазначив, що кнопку виклику персоналу ліквідовано. Висновки перевіряючи про те, що в інвентарній справі висота приміщення 2,6 м, а в розробленій проектній документації висота приміщень становить 3 м вважає безпідставними, оскільки, з технічних причин у розріз не потрапили плити перекриття, тому Перекрій І-І доповнено Перекроєм ІІ-ІІ та а-а., тому містобудівні умови та обмеження не надаються, оскільки реконструкція не житлових приміщень відбулась без змін їх зовнішньої конфігурації. З висновками перевіряючи, щодо відсутності кваліфікаційного сертифікату головного інженера робочого проекту ОСОБА_3 не погоджується та пояснив, що ОСОБА_4 є інженером-електриком у проекті, а функції головного інженера виконувала на підприємстві з 2002 року, а кваліфікаційного сертифіката відповідно до зазначених норм не передбачено. Також зазначив, що перевіряючими не надано направлення для проведення перевірки. З врахуванням вищевикладеного, представник позивача просив позов задовольнити повністю.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти позову, просив суд відмовити у його задоволенні, зазначивши, що постанова №17/40-1019-1.12/583-16 від 25 березня 2016 року про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від є правомірною, оскільки під час перевірки встановлено факт невідповідності площі, яка зазначена в документах на право власності на об'єкт та площі, яка зазначена в проектній документації, відсутність містобудівних умов та обмежень, відсутність належного обслуговування маломобільних відвідувачів, відсутність кваліфікаційного сертифікату головного інженера робочого проекту ОСОБА_4 та невідповідність назви об'єкта розробленій проектній документації. З врахуванням викладеного, вважає, що відповідачем в межах та на підставі повноважень, що надані йому чинним законодавством було проведено позапланову перевірку МП «Архітект» та притягнуто до відповідальності позивача за порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил.

Крім пояснень представника позивача та представника відповідача, судом досліджені письмові докази, наявні у матеріалах справи.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Судом встановлено, що Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Тернопільській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил гр. ОСОБА_5, АДРЕСА_1, код НОМЕР_1, гр. ОСОБА_6, АДРЕСА_2 код НОМЕР_2, МП «Архітект», вул. Надрічна, 94/2, м. Чортків, Тернопільського району, на підставі звернення замовників гр. ОСОБА_6 та ОСОБА_5 щодо реконструкції гаражів АДРЕСА_3

За результатами вказаної перевірки 18 березня 2016 року посадовими особами відповідача складено акт , яким встановлено:

- в проектній документації, яка розроблена МП «Архітект», ГАП ОСОБА_7, сертифікат НОМЕР_3, загальна площа реконструйованих гаражів становить 52,75 кв.м, що не відповідає загальній площі згідно права власності на нерухоме майно НОМЕР_4 гаража НОМЕР_5 і витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень ЕКІ №653513 гаража НОМЕР_6 загальна площа гаражів становить 49,8 кв.м;

- назва об'єкта «Реконструкція гаражів НОМЕР_7 та НОМЕР_5 у торгово-офісний побутовий центр з кафетерієм та аптекою» не відповідає розробленій проектній документації в якій запроектовано тільки аптеку, оскільки загальна площа приміщення становить тільки 49,8 кв.м;

- в проектній документації (креслення 409-20015 - АБ -) передбачено дзвінок виклику персоналу, який забезпечить належне обслуговування маломобільних відвідувачів, що не відповідає вимогам п.6.1.5 ДБН.2.2-17:2006 «Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення»;

- проектна документація розроблена без вихідних даних на проектування, а саме без містобудівних умов та обмежень. Змінено зовнішню конфігурацію об'єкта, підтвердженням цього є те, що в інвентарній справі вказана висота приміщення 2,6 м, а в розробленій документації висота приміщень становить 3 м;

- в робочому проекті зазначено розробника робочого проекту головного інженера проекта ОСОБА_4 в якого відсутній кваліфікаційний сертифікат;

- проектна документація з реконструкції гаражів НОМЕР_7 та НОМЕР_5 у торгово-офісний побутовий центр з кафетерієм та аптекою по АДРЕСА_4 передана замовникам будівництва на виконання будівельних робіт, що є порушенням п.25 наказу №109 «Перелік об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються;

За наслідком перевірки зроблено висновок про порушення позивачем абз.11 ч.1 ст.1, ч.1 та ч.2 ст.7 Закону України «Про архітектурну діяльність» та пп.4, п.1, п.9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництво та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45 ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» ч.1 ст.29, ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» п.4.3 ДБН А.2.-3-2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво» (а.с. 8-10).

Відповідачем цього ж дня складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за фактом виявлених порушень відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" стосовно МП «Архітект» (а.с.14-17).

Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Тернопільській області 18 березня 2016 року також винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким поставлено вимогу до 18.05.2016 року привести проектну документацію до вимог законодавства містобудівної діяльності, вихідних даних на проектування, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с. 11-13).

Крім того, за наслідками проведеної перевірки 22.03.2016р. Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції в Тернопільській області прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №17/40-1019-1.12/583-16, винесену головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірки Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області територіального структурного підрозділу Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_8, якою визнано МП «Архітект» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 124020,00 грн. (а.с.18-20).

Позивач, не погодившись з вказаною постановою відповідача, прийнятими за наслідками проведення перевірки, звернувся до суду з даним позовом про її скасування.

Визначаючись щодо позовних вимог, суд виходив з наступного.

Правовідносини щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та притягнення винних у порушенні законодавства у сфері містобудування осіб до відповідальності урегульовані, зокрема, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011р. №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) (суд враховує редакцію закону яка діяла на час винесення оспорюваної постанови), затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553), Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (надалі Порядок №466), Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994р. №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР) та Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №244 від 06.04.1995р. (далі - Порядок №244).

Положеннями ч. 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 2 Порядку № 553 здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Приписами п. 4 ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" закріплено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Згідно п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до ч.17 Порядку № 553 зазначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Судом встановлено, що Мале підприємство «Архітект» є юридичною особою, організаційно-правова форма господарювання є колективне підприємство, вид діяльності - проектні, проектно-вишукувальні, вишукувальні роботи, загальнобудівельні організації (довідка №22-41 про включення до ЄДРПОУ) (а.с.82).

Підставою для проведення позивачем робіт стало замовлення гр. ОСОБА_5 та гр. ОСОБА_6 на проектування об'єкту від 08.09.2015 року, а саме, реконструкцію гаражів НОМЕР_7 та НОМЕР_5 у торгово-офісний, побутовий центр з кафетерієм та аптекою по АДРЕСА_3

Суд вважає за необхідне зазначити, що оскільки позивач допустив відповідача до проведення перевірки, перевірка закінчилася і не оскаржуються дії працівників Упраління щодо проведення перевірки, тому зауваження позивача, щодо акта перевірки судом не приймаються, оскільки це не відноситься до предмету даного адміністративного спору.

З врахуванням викладеного, суд перейде до аналізу порушень виявлених перевіркою, які і лягли в основу оспорюваної постанови та стали підставами для притягнення МП «Архітект» до відповідальності за правопорушення в сфері містобудівної діяльності.

Щодо невідповідності площі, яка зазначена в документах на право власності на об'єкт та площі, яка зазначена в проектній документації, судом встановлено наступне.

Згідно з Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень на нерухоме майно від 08.09.2015 р. площа гаража АДРЕСА_5 становить 20,2 кв.м. (а.с.84).

Згідно свідоцтва про право власності НОМЕР_8 від 23.02.2010 року площа гаража НОМЕР_5 в будинку №34 29,6 кв.м. Тобто, загальна площа гаражів НОМЕР_6 та НОМЕР_5 становить 49,8 кв.м.

Як вбачається з досліджених в судовому засіданні письмових доказів, а саме, з робочого проекту «Реконструкція гаражів НОМЕР_6 та НОМЕР_5 у торгово-офісний, побутовий центр з кафетерієм та аптекою по АДРЕСА_3» загальна площа становить 52,75 кв.м., що не відповідає документам на право власності. (а.с.98).

Щодо відсутності містобудівних умов та обмежень, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання

містобудівної діяльності".

Відповідно до п. 25 Переліку об'єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Мінрегіону України від 07.07.2011 № 109 зазначено, що реконструкція житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, улаштування в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових будівлях підприємств та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення містобудівні умови та обмеження не надаються.

Як вбачається з досліджений в судовому засіданні письмових доказів, а саме, з інвентарної справи вбачається, що позивачем змінено зовнішню конфігурацію об'єкта, висота стелі становить 2.6 м., в робочому проекті об'єкта (альбом 1) зазначено, що висота стелі становить 3 м (а.с.25-29).

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до переконання, що позивачем змінено зовнішню конфігурацію об'єкта та про необхідність містобудівних умов та обмежень, які позивачем не надано.

Щодо відсутності належного обслуговування маломобільних відвідувачів, судом встановлено наступне.

В проектній документації (креслення 409-2015-АБ) передбачено дзвінок виклику персоналу, який забезпечить належне обслуговування маломобільних груп відвідувачів. Відповідачем зафіксовано порушення вимог п.6.1.5. ДБН 2.2-17:2006 «Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення», а саме п. 6.1.5 зазначено, що приміщення, де можуть перебувати інваліди на кріслах-колясках, слід розміщувати нарівні входу, найближчого до поверхні землі. При іншому розміщенні приміщень по висоті будинку, крім сходів, слід передбачати пандуси, ліфти згідно з вимогами ДСТУ pr EN 81-70, піднімальні платформи, вертикальні підйомники згідно з вимогами ДСТУ ISO 9386-1, ДСТУ ISO 9386-2 або інші пристрої для переміщення інвалідів.

Відповідно до п.9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року №45 проектна документація на будівництво об'єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для інвалідів та інших маломобільних груп населення. При проектуванні об'єктів експериментального будівництва враховуються також індивідуальні технічні вимоги та вимоги державних будівельних норм щодо науково-технічного супроводу.

Як вбачається з досліджених в судовому засіданні письмових доказів, а саме з робочого проекту, що наявний тільки дзвінок виклику. Позивач в судовому засіданні пояснив, що дзвінок виклик ліквідовано, проте будь-яких інших пристроїв для маломобільних груп населення не передбачено.

Щодо відсутності кваліфікаційного сертифікату головного інженера робочого проекту ОСОБА_4, судом встановлено наступне.

Судом не приймається до уваги твердження представника позивача, що ОСОБА_4 є інженером-електриком, оскільки дані обставини спростовуються робочим проектом, де чітко

вбачається, що головним інженером проекту є ОСОБА_4 Судом встановлено, що позивачем не надано, як під час перевірки так в процесі судового розгляду справи кваліфікаційний сертифікат ОСОБА_4, який передбачено чинним законодавством.

Відповідно до абз.11 ч.1 ст.1 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектор (інженер), що має кваліфікаційний сертифікат, - фахівець, який за результатами атестації отримав такий сертифікат, що надає йому повноваження ведення особистої діяльності у сфері архітектурної діяльності, і який несе відповідальність за результати своєї роботи.

Згідно ч.2 ст.7 Закону України «Про архітектурну діяльність» проект об'єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Відповідно до п.1 Наказу Мінрегіону України від 16.05.2011 № 45 «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів» зазначено, що головний інженер проекту (далі - ГІП) - інженер, який має кваліфікаційний сертифікат та виконує роботу з інженерно-будівельного проектування, очолює та/або координує розроблення окремих розділів проектної документації.

Щодо невідповідності назви об'єкта розробленій документації, судом встановлено наступне.

Назва робочого проекту є «Реконструкція гаражів НОМЕР_6 та НОМЕР_5 у торгово-офісний, побутовий центр з кафетерієм та аптекою по АДРЕСА_3» загальна площа становить 49.6 кв.м. відповідно до документів, які підтверджують право власності на об'єкт.

Відповідно до п. 3.5.10 Наказу Міністерства охорони здоров'я України від 31.10.2011 №723 «Про затвердження Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва лікарських засобів, оптової, роздрібної торгівлі лікарськими засобами» з якого слідує, що загальна мінімальна площа аптек, які займаються роздрібною торгівлею лікарськими засобами, повинна становити для аптек, розташованих у містах, - не менше ніж 50 кв.м /площа торговельного залу - не менше ніж 18 кв.м).

Відповідно до ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної

документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Судом встановлено, що в проектній документації запроектовано тільки аптеку, оскільки загальна площа складає 49.6 кв.м. А тому, суд приходить до переконання, що назва об'єкта не відповідає проектній документації.

З врахуванням викладеного, суд приходить до переконання, що позивачем порушено абз.11 ч.1 ст.1, ч.1 та ч.2 ст.7 Закону України «Про архітектурну діяльність» та пп.4, п.1, п.9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництво та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45 ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» ч.1 ст.29, ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» п.4.3 ДБН А.2.-3-2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Судом також враховується той факт, що позивач надаючи відповідь по виконанню припису, у листі №25 від 24 березня 2016 року фактично визнав допущені ним порушення (а.с.21-22).

Щодо позовних вимог про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно малого підприємства «Архітект», суд вважає за необхідне зазначити, що дана вимога є безпідставною та не обґрунтованою, оскільки позивача - МП «Архітект» не притягували до адміністративної відповідальності за правилами Кодексу України про адміністративні правопорушення, а притягували до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яка передбачена ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із частиною 1 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що відповідачем по відношенню до позивача не прийнято жодних рішень, не вчинено жодних дій чи бездіяльності, які б порушували його права чи інтереси в сфері публічно-правових відносин, а тому суд прийшов до переконання про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до ст. 94 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати понесені позивачем у разі відмови у задоволені позову поверненню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 94, 158-167 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні позову малого підприємства "Архітект" до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про визнання незаконною та скасування постанови №17/40-1019-1.12/583-16 від 25 березня 2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно малого підприємства "Архітект", - відмовити.

Постанова суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд в порядку і строки, передбачені ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 24 червня 2016 року.

Головуючий суддя Осташ А.В.

копія вірна

Суддя Осташ А.В.