Справа № 808/305/16
Суддя: Дадим Ю.М.
Дата ухвалення: 2016-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

09 червня 2016 рокусправа № 808/305/16

Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Дадим Ю.М.

суддів: Уханенка С.А. Богданенка І.Ю.

за участю секретаря судового засідання: Сколишева О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську апеляційну скаргу Запорізької митниці ДФС на постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 08.02.2016 року у справі № 808/305/16 за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Кремнійполімер» до Запорізької митниці ДФС про визнання протиправним та скасування картки відмови та рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Кремнійполімер» звернулось до суду з адміністративним позовом до Запорізької митниці ДФС про визнання протиправним та скасувати рішення митного органу про коригування митної вартості товарів від 21.07.2015 року №112050000/2015/0001561/1.

Постановою Запорізького окружного адміністративного суду від 08.02.2016 року адміністративний позов було задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Запорізької митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №112050000/2015/000156/1 від 21.07.2015 року.

Запорізька митниця ДФС, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 08.02.2016 року скасувати та прийняти нове судове рішення, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що TOB «Кремнійполімер» на підставі договору поставки №01-12/14 від 01.12.2014, укладеного з TOB «ТД Корона», специфікації №10 від 22.06.2015 до Договору та інвойсу №10 від 22.06.2015 ввезено на митну територію України продукцію: «Суміш тетрахлориду кремнію і трихлорсилану - 50 т, (SiHCL3-SiCL4), що являє собою прозору рідину, без кольору, масова частка трихлорсилану не менше ніж 7,79%, масова частка тетрахлориду кремнію не менше ніж 92,00%. використовується для виробництва кремнійорганічної продукції. Партія №9. Виробник TOB «Усольє-Сибірський Силікон» Країна виробництва RU» (надалі - Продукція, Товар, Сировина).

Ціна Продукції відповідно до умов Договору та Специфікації склала - 50 доларів США/тонна, при цьому загальна вартість Товару, заявленого до митного оформлення, склала 2500 доларів США.

Для здійснення митного оформлення товару 20 липня 2015 року позивачем по електронній системі «MD Office™. MDDeclaration» до м/п «Запоріжжя - центральний» Запорізької митниці ДФС було подано митну декларацію по формі МД-2 №112050000/2015/011642. Визначення митної вартості товару було здійснено позивачем за основним (першим) методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Разом з ВМД позивачем були надані наступні документи: договір поставки №01-12/14 від 01.12.2014 року, укладений позивачем з TOB «ТД Корона» з додатковою угодою №1 від 19.03.2015р; специфікація №10 від 22.06.2015 до Договору поставки №01-12/14 від 01.12.2014, укладеним з TOB «ТД Корона»; інвойс TOB «ТД Корона» №10 від 22.06.2015 на оплату продукції за специфікацією №10 до Договору; договір поставки №15И-2014/11-71 від 11.11.2014, укладений між TOB «Усольє-Сибірський Силікон» та TOB «ТД Корона», з додатковими угодами №1 від 27.11.2014 та №3 від 01.01.2015 до нього; додаток №3 від 01.05.2015 до Договору поставки №15И-2014/11-71 від 11.11.2014, укладеного між TOB «Усольє-Сибірський Силікон» та TOB «ТД Корона»; паспорт якості TOB «Усольє-Сибірський Силікон» на партію товару №10 за договором поставки №15И-2014/11-71 від 11.11.2014, укладеним між TOB «Усольє- Сибірський Силікон» та TOB «ТД Корона»; рахунок TOB «Усольє-Сибірський Силікон» №48 від 23.06.2015 на ім'я TOB «ТД Корона» на оплату товару, поставленого на адресу Позивача за Договором; прайс-лист TOB «Усольє-Сибірський Силікон» №УСС/22 від 30.04.2015 на ім'я покупця за договором №15И-2014/11-71 від 11.11.2014 року TOB «ТД Корона», із цінами на поставку продукції за умовами EXW; лист ЗДП «Кремнійполімер» від 09.06.2015 за вих. №283 щодо планової калькуляції переробки продукції, що отримується Позивачем за Договором - суміші тетрахлориду кремнію і трихлорсилану ТХС-ТХК в «кремній чотирьоххлористий»; лист ЗДП «Кремнійполімер» від 09.06.2015 щодо витрачання енергоносіїв на виділення з суміші тетрахлориду кремнію і трихлорсилану (ТХС-ТХК) однієї тони «Кремнію чотирьоххлористого» (ЧХК); договір доручення №т-414/14 від 22.10.2014; сертифікат про походження товару RUUA ; лист виробника продукції - TOB «Усольє-Сибірський Силікон» №УСС27 від 29.04.2015; лист ЗДП «Кремнійполімер» від 09.06.2015 б/н щодо характеристики технологічного процесу виробництва кремнія чотирьоххлористого; декларацію на товари №10607070/260615/0002671 від 26.06.2015 TOB «ТД Корона» про декларування Товару, передбаченого умовами Специфікації; залізничні накладні №АЦ 720828, АЦ 720784 від 27.06.2015 року про переміщення Товару за декларацію на товари №10607070/260615/0002671 від 26.06.2015 та інвойсом TOB «ТД Корона» №10 від 22.06.2015; позитивну інформацію про здійснення екологічного та радіологічного контролю №2719 від 27.06.2015; лист б/н від 05.06.2015 AT «ХімІнвестТранс».

При перевірці правильності визначення митної вартості товару, Запорізька митниця дійшла висновку, що документи, які надані до митного оформлення товару містять розбіжності, у зв'язку з чим, 20.07.2015 року позивачу пред'явлена вимога про надання до митного органу додаткові документи для підтвердження митної вартості товарів і обраного методу її визначення, а саме: виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; інші документи для підтвердження митної вартості за бажанням декларанта.

21 липня 2015 року позивач надав відповідачу наступні документи: товарну накладну №202 від виробника продавцю-нерезиденту від 27.06.2015; лист №21-07/15 від 21.07.2015; лист №222 від 21.07.2015; довідку про відкриття рахунків ПАТ «Промсвязьбанк» б/н від 08.09.2014.

Під час розгляду додатково наданих документів відповідачем було встановлено наступне:

- відповідно до товарної накладної від 27.06.2015 №202 вартість 50т. товару «смесь ТХС-ЧХК» складає 13389,23 руб. Первинно до митного оформлення наданий рахунок між 3 особами від 23.06.2015 №48, де вартість даної партії товару складає 250 дол.;

- листи від 21.07.2015 №21-07/15 та від 21.07.2015 №222 пояснюють виявлені розбіжності, проте не дають додаткової інформації для підтвердження заявленого рівня митної вартості товарів.

21 липня 2015 року митним органом прийнято Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів №112050000/2015/000156/1, відповідно до графи 31 якого відповідач визначив митну вартість товару, заявленого позивачем до митного оформлення, за резервним шостим методом, а саме використана наявна в митниці інформація щодо раніше визнаної митної вартості подібних товарів за ціною 0,61 USD за кг товару.

Не погодившись з обґрунтованістю прийняття зазначеного рішення, Позивач звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.

Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що митний орган при винесення оскаржуваного рішення не діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, у зв'язку з чим вони підлягають скасуванню

Суд апеляційної інстанції погоджується з зазначеними висновками суду першої інстанції з огляду на наступні обставини.

Відповідно до ст.49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч.1 ст.52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою.

За приписами ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов'язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено ч.1 ст.53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до ч.2 ст.53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Як передбачено ч.3 ст.53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію) (ч.4 ст.53 Митного кодексу).

Відповідно до ст.53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (ч.6 ст.53 Митного кодексу України).

Як встановлено ч.1 ст.54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно ч.6 ст.54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.1 ст.55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі, якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості і з цією метою мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару в разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.

Натомість, у відповідності до чинного законодавства України, відповідач, як суб'єкт владних повноважень повинен діяти лише у межах повноважень та на підставі визначених законом.

Враховуючи аналіз приведених вище норм права, підставою для винесення картки відмови та проведенню дій по коригуванню митної вартості товару можуть слугувати лише обґрунтовані сумніви митного органу в правильності визначення декларантом митної вартості товару, що переміщується через митний кордон України.

Як свідчать встановлені обставини справи, підставою для винесення митним органом оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів від 21.07.2015 року №112050000/2015/0001561/1було виявлення розбіжностей у поданих позивачем документах, а саме:

- згідно пункту 6 частини другої статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, але до митного оформлення не надано таких документів, хоча передоплата транспортних витрат передбачена п.п.5.5 контракту від 11.11.2014 № 15И-2014/1 1-71 до контракту № 04-03/15 від 04.03.2015;

- згідно інвойсу від 22.06.15 № 10 переміщуються та заявляється до митного оформлення «суміш тетрахлориду кремнію і трихлосилану», проте згідно залізничних накладних від 27.06.15 № АЦ720784 іа АЦ720828 вказано лише одне з найменувань товару «суміш тетрахлориду кремнію»:

- відповідно по паспорту якості від 22.06.15 б/н суміш, що заявлена до митного оформлення має скорочення ТХС-ТХК. Проте в рахунку від 23.06.15 №48 зазначено ТХС-ЧХК;

- до митного оформлення подана довідка про вартість перевезення товару з позначкою «m». В базі даних ПІК «Інспектор-2006 наявна довідка від 05.06.15, але вона містить посилання на залізничні накладні, які не стосуються заявленої партії товару;

- згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару. Наданий до митного оформлення прайс-лист б/н від 30.04.2015 не містить умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки. В прайс-листі зазначено умови поставки EXW, а до митного оформлення подана партія товару на умовах DDU. Крім того, умови поставки вказані без зазначення конкретного географічного пункту;

- згідно інвойса № 10 від 22.06.2015 вказано номер р/с в доларах США постачальника , але згідно контракту №01-12/14 від 01.12.2014 (який вказано у інвойсі № 10 від 22.00.2015 вказано номер р/с в доларах США постачальника .

Вказані недоліки, на думку митного органу, унеможливили визначення митної вартості товару за методом №1, заявленим декларантом в ВМД.

Суд апеляційної інстанції, встановивши зміст спірних правовідносин, вважає зазначену позицію митного органу безпідставною з огляду на наступне.

Як свідчать встановлені обставини справи, при митному оформленні товару, Позивачем до митного органу було подано інвойс №10 від 22.06.2015 року, предметом поставки по договору №01-12/14 від 01.12.2014 року виступає суміш тетрахлорда-кремнія і трихлорсилана.

Однак, відповідно до залізничних накладних №АЦ 720828, АЦ 720784 від 27.06.2015 року предметом відправлення виступав вантаж: Х80/ООН1818 Кремнія тетрахлорид (суміш) 8, 11, що на думку митного органу свідчить про наявність розбіжностей у найменуванні товару.

Однак, відповідно до пункту 1.4.1 Правил перевезення небезпечних вантажів, затверджених наказом Міністерства транспорту та зв'язку України за №1430 від 25.11.2008, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 26.02.2009 за №180/16196, міжнародні перевезення небезпечних вантажів залізничним транспортом здійснюються відповідно до «Правил перевозок опасных грузов к Соглашению о международном железнодорожном грузовом сообщении (Приложение 2 к СМГС)», «Правил перевозок опасных грузов по железным дорогам», Регламенту про міжнародне залізничне перевезення небезпечних ва нтажів (дільницями залізниць з шириною колії 1435 мм) та міжнародних договорів Украї ни, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з пунктом 1.4.1 «Правил перевозок опасных грузов по железным дорогам» (надалі - Правила), відправник зобов'язаний надати станції відправлення на кожну відправку вантажну накладну, заповнену у відповідності з вимогами СМГС, Правил та інших правил перевезення вантажів залізнодорожнім транспортом.

Відповідно до пункту 1.4.2. Правил, в графі накладної «Найменування вантажу» вантажовідправник одночасно з вимогами правил перевезення вантажів зобов'язаний зазначити у відповідності з Алфавітним покажчиком небезпечних вантажів (Додаток 2 до Правил): код небезпеки, через дріб - номер ООН, відповідне найменування небезпечного вантажу, номер основного знаку небезпеки (в дужках - номер додаткового знаку небезпеки), номер аварійної картки.

Якщо небезпечний вантаж у відповідності до Алфавітного покажчика небезпечних вантажів (Додаток 2 до Правил) має узагальнене або «не зазначено конкретно» (Н.З.К.)» найменування, вантажовідправник зобов'язаний додатково зазначити в накладній технічне найменування вантажу у відповідності зі стандартом або технічними умовами.

Згідно з пунктом 1.4.3. Правил, відповідним найменуванням вантажу, зазначеним в Алфаві тному покажчику небезпечних вантажів, є та частина, яка найбільш точно описує вантаж та надрукована великими (прописними) літерами (з додаванням любих цифр, приставок «втор-», «трет-», «м-», «н-», «о-», «п-», які є невід'ємною частиною найменування).

Узагальнені та «не зазначені конкретно» відповідні найменування речовин повинні доповнюватися технічним найменуванням вантажу, в якому при необхідності можуть зазначатися такі визначаючи слова як «суміш».

Технічне найменування вантажу - визнане хімічне, біологічне або інше найменування, що застосовується в науково-технічних довідниках, періодичних виданнях та пуб лікаціях.

Для сумішей на які поширюються вимоги встановлені для небезпечних речовин, до належного найменування в якості його частини повинно бути додано уточнюючу слово «суміш», в залежності від конкретного випадку.

В даному випадку, оскільки алфавітним покажчиком небезпечних вантажів окремо не передбачено відповідне найменування небезпечного вантажу, заявленого Позивачем до митного оформлення, а саме «суміш тетрахлориду кремнію і трихлорсилану» та останнє має узагальнене найменування, у зв'язку з чим, відображення його найменування у залізничних накладних як: Х80/ООН1818 Кремнія тетрахлорид (суміш) 8, 11, відповідає вказаним правилам.

Посилання митного органу на невідповідність номеру розрахункового рахунку постачальника зазначеного в контракті №01-12/14 від 01.12.2014 року та інвойсі №10 від 22.06.2015 року, суд апеляційної інстанції вважає безпідставним, оскільки в матеріалах справи наявний лист ТОВ «ТД «Корона», яким визначено, що зокрема в інвойсі №10 від 22.06.2015 року були допущені помилки, а саме невірно зазначений транзитний рахунок №. Вірний р/р в доларах зазначений в договорі №01-12/14 від 01.12.2014 року.

Також, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції щодо безпідставності висновків Відповідача про неналежність поданого Позивачем прайс-листу, а саме не зазначення конкретного географічного пункту, оскільки враховуючи наданий позивачем відповідачу прайс-лист виробника на продукцію, згідно якого чітко зазначено місцезнаходження продавця - TOB «Усольє-Сибірський Си-лікон», вартість продукції за умовами поставки - EXW та лист AT «Хімінвесттранс» від 05.06.2015 щодо вартості перевезення продукції, посилання на відсутність географічного пункту поставки продукції, а відтак неможливість однозначно співставлення цін, зазначених у прайс-листі виробника продукції - TOB «Усольє-Сибірський Силікон» №УСС/22 від 30.04.2015, адресованого покупцю за договором №15И-2014/11-71 від 11.11.2014 TOB «ТД Корона», із цінами, заявленими позивачем, є необґрунтованими.

Окрім того, апеляційний суд вважає необґрунтованим посилання митного органу на подання Позивачем довідка про вартість перевезення товару з позначкою «m», в той час як вбазі даних ПІК «Інспектор-2006 наявна довідка від 05.06.15, яка містить посилання на залізничні накладні, які не стосуються заявленої партії товару, оскільки вказані посилання митного органу належним чином не спростовують заявлену підприємством митну вартість товарів, за наявності інших поданих документів.

Отже, визначені митним органом недоліки митної документації в даному випадку не є належними та не спростовують визначену Позивачем митну вартість отримуваного товару.

При цьому, необхідно також зауважити, що приймаючи оскаржуване рішення про коригування митної вартості Запорізькою митницею у графі 33 спірного рішення, крім номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, не надано пояснень щодо зроблених коригувань та обсягів партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов, масових часток кремнію у ввезених товарах тощо та не зазначена докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Отже, аналізуючи встановлені обставини справи у сукупності, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо протиправності винесення Відповідачем рішення про коригування митної вартості товару від 21.07.2015 року №112050000/2015/0001561/1.

Відповідно до ч.1 ст.71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В даному випадку, Відповідачем не було надано до суду додаткових доказів та пояснень, які б спростовували висновки суду першої інстанції щодо обґрунтованості задоволення позовних вимог та свідчили про необхідність скасування його рішення.

Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції щодо обґрунтованості задоволення позовних вимог.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова Запорізького окружного адміністративного суду від 08.02.2016 року була прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права, що свідчить про відсутність підстав для її скасування.

Керуючись ч.3 ст.160, ст.195, ст.196, п.1 ч.1 ст.198, ст.200, ст.205, ст.206 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Запорізької митниці ДФС - залишити без задоволення.

Постанову Запорізького окружного адміністративного суду від 08.02.2016 року у справі № 808/305/16 - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів.

Головуючий: Ю.М. Дадим

Суддя: С.А. Уханенко

Суддя: І.Ю. Богданенко