Справа № 820/1744/16
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2016-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

14 червня 2016 р. №820/1744/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Полях Н.А.,

при секретарі судового засідання - Корнієнка А.Д.,

за участі:

представника позивача - Пономарьова С.М.,

представника відповідача - Лагоди О.А.,

представника третьої особи - Державного підприємства "Українська геологічна компанія" в особі Правобережної геологічної експедиції - Зеленської Т.В.,

представника третьої особи - Публічного акціонерного товариства "Дружківське рудоуправління" - Сніменка О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові справу за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Харківський плитковий завод" до Державної комісії України по запасах корисних копалин, треті особи - Державне підприємство "Українська геологічна компанія" в особі Правобережної геологічної експедиції, Публічне акціонерне товариство "Дружківське рудоуправління" про визнання протиправним та скасування протоколу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Публічне акціонерне товариство "Харківський плитковий завод", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача - Державної комісії України по запасах корисних копалин, прийняте у формі протоколу №3520 від 03 лютого 2016 року про скасування іншого рішення цього ж органу, оформленого Протоколом №3298 від 29.12.14р. з моменту прийняття цього рішення, а саме з 03 лютого 2016 року.

В обґрунтування позову зазначив, що рішення відповідача щодо скасування рішення цього ж органу, оформленого протоколом №3298 від 29.12.14р., є протиправним та таким яке підлягає скасуванню, оскільки вимоги щодо змісту та оформлення матеріалів геолого-економічних оцінок родовища, а також порядок подання матеріалів геолого-економічної оцінки порушений позивачем не був, геологічна інформація, надана позивачем, відповідає чинному законодавству та є достатньою для здійснення оцінки запасів, відповідно рішення щодо затвердження звіту, прийняте колегіально у формі протоколу №3298, є законним та обґрунтованим. При колегіальному прийнятті рішення про затвердження Протоколу №3298 у експертів ДКЗ були відсутні будь які зауваження до повноти та комплектності документів позивача з геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин Райської родовища. Нормативними актами з державної експертизи не передбачено надання інших документів та матеріалів ніж ті які були надані позивачем для проведення Державної експертизи. На підставі вищезазначеного, просив суд задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив суд задовольнити позов в повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечував, вказав на обґрунтованість та законність дій відповідача, а тому просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В своїх запереченнях на адміністративний позов зазначив, що відповідно до норм чинного законодавства України видача дозволу на видобування вогнетривких та тугоплавких глин за результатами апробації протирічить вимогам чинного законодавства.

На підставі викладеного представник відповідача просив суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Представник третьої особи - Державного підприємства "Українська геологічна компанія" в особі Правобережної геологічної експедиції в судовому засіданні наполягав на задоволенні адміністративного позову. В письмових поясненнях зазначила, що роботи виконувались камеральним методом, без фактичного використання надр, на підставі наданої позивачем первинної геологічної інформації, отриманої під час дії спеціального дозволу №2993 від 06.08.2007 року.

Представник третьої особи - Публічного акціонерного товариства "Дружківське рудоуправління" проти задоволення адміністративного позову в судовому засіданні заперечував.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши подані сторонами документи, з'ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 06.08.2007р. ПАТ "Харківський плитковий завод" отримав Спеціальний дозвіл №2993 на користування надрами Райської ділянки вогнетривких та тугоплавких глин з метою геологічного вивчення. Ділянка надр площею 256,8 га розташована на території Торської сільської ради Костянтинівського району Донецької області. Термін дії спеціального дозволу - 5 років. У період дії спеціального дозволу, а саме у 2007- 2012р.р., позивач на підставі договорів, укладених з ДГРП "Донецькгеологія", провів геологорозвідувальні роботи, в тому числі буріння свердловин.

На підставі договору №661 від 24.06.2014р., укладеного між позивачем та Правобережною геологічною експедицією Державного підприємства "Українська геологічна компанія" складено звіт по геологорозвідувальним матеріалам позивача про попередню геолого-економічну оцінку Райського родовища вогнетривких та тугоплавких глин у Костянтинівському районі Донецької області.

04.11.2014р. між ПАТ "Харківський плитковий завод" та Державною комісією України по запасах корисних копалин (далі - ДКЗ) укладено Договір №178 на проведення державної експертизи та оцінку запасів корисних копалин. Відповідно до п.1.1 Договору ДКЗ взяв на себе обов'язок виконати для ПАТ "Харківський плитковий завод" роботи з державної експертизи матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки запасів Райского родовища вогнетривких та тугоплавких глин у Константинівському районі Донецької області згідно з Положенням №865 від 22 грудня 1994р.

Відповідно до умов Договору №178 від 04.11.2014р. позивач сплатив роботи з державної експертизи матеріалів а відповідача прийняв на експертизу звіт та виконав роботи з державної експертизи.

За результатами розгляду звіту "Попередня геолого-економічна оцінка Райського родовища вогнетривких та тугоплавких глин …." відповідачем (ДКЗ) було встановлено, що звіт складено відповідно до вимог Інструкції про зміст, оформлення і порядок надання на розгляд ДКЗ матеріалів геолого-економічних оцінок родовищ металічних і неметалічних корисних копалин, затвердженої Наказом Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державному комітеті України по геології і використанню надр від 04 вересня 1995 року № 35, що діяв на момент затвердження протоколу.

Відповідно до п. 6.2. Договору на проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин №178 від 04.11.2014р., укладеного між відповідачем та позивачем, ПАТ "Харківський плитковий завод" несе відповідальність за повноту та комплексність геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин. Проте, саме ці вимоги згідно до п. 6.2. Договору й були перевірені Відповідачем при розгляді звіту, що безпосередньо зафіксовано у тексті Протоколу №3298 Державної комісії України по запасах корисних.

Таким чином, вимоги щодо змісту та оформлення матеріалів геолого-економічних оцінок родовища, а також порядок подання матеріалів геолого-економічної оцінки порушений позивачем не був, геологічна інформація, надана позивачем, відповідає чинному законодавству та є достатньою для здійснення оцінки запасів, відповідно рішення щодо затвердження звіту, прийняте колегіально у формі протоколу №3298.

25.02.2016 року на адресу позивача надійшов лист від Державної комісії України по запасам корисних копалин за №77/08 від 09.02.2016р. Зазначеним листом відповідач повідомив про прийняття ним рішення про скасування Протоколу ДКЗ від 29.12.2014р. №3298. Текст протоколу до листа доданий не був.

26.02.2016р. відповідачем була надана засвідчена відповідачем копія Протоколу ДКЗ №3520 від 03 лютого 2016 року (03 лютого 2016 року відповідачем прийнято рішення у формі протоколу №3520, яким постановлено скасувати інше рішення цього ж органу, оформлене Протоколом №3298 від 29.12.2014р.).

Не погоджуючись із позицією та рішеннями відповідача, позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із зазначеним позовом

По суті заявлених вимог суд зазначає наступне.

Розділом ІІ Кодексу про надра визначено поняття та порядок проведення геологічного вивчення надр.

Відповідно до ст.37, геологічне вивчення надр здійснюється з метою одержання даних про геологічну будову надр, процеси, які відбуваються в них, виявлення і оцінки корисних копалин, вивчення закономірностей їх формування і розміщення, з'ясування гірничо-технічних та інших умов розробки родовищ корисних копалин і використання надр для цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин.

Зі змісту цієї статті можна зробити висновок, що геологічне вивчення надр є окремим процесом, який передує наступному - оцінці корисних копалин.

Відповідно до ст. 45 Кодексу про надра, запаси корисних копалин розвіданих родовищ, а також запаси корисних копалин, додатково розвіданих у процесі розробки родовищ, підлягають експертизі та оцінюються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Тобто оцінка родовища здійснюється після завершення геологічного вивчення, а отже не підпадає під необхідність наявності діючого спеціального дозволу, адже такий дозвіл видається, як зазначалось вище, саме для геологічного вивчення.

Відповідно до ст. 38 Кодексу про надра при геологічному вивченні надр повинні забезпечуватися:

8) збереження геологічної і виконавчо-технічної документації, зразків гірських порід і руд, дублікатів проб корисних копалин, які можуть бути використані при подальшому вивченні надр, розвідці та розробці родовищ корисних копалин, а також при користуванні надрами для цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин.

Статтею 39 Кодексу про надра встановлено обов'язковість державної реєстрації та облік робіт і досліджень, пов'язаних з геологічним вивченням надр а також визначено, що порядок розпорядження геологічною інформацією встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Державна реєстрація робіт з геологічного вивчення надр була здійснена позивачем 12.09.2007 р.

Положенням про порядок розпорядження геологічною інформацією, затвердженим Постановою КМУ від 13.06.1995 р. № 423 визначено, що геологічна інформація - це зафіксовані дані геологічного, геофізичного, геохімічного, аерокосмічного, економічного змісту, що характеризують будову надр, наявні в них корисні копалини, умови розробки родовищ, інші якісні і кількісні параметри та особливості надр і отримані за результатами геологорозвідувальних, геолого-екологічних, науково-дослідних, експлуатаційних та інших робіт.

Геологічна інформація є об'єктом товарних відносин і може використовуватись як частина внеску до статутного фонду під час створення підприємств.

Первинна геологічна інформація (керн свердловин, проби нафти, газу, води, зразки кам'яного матеріалу, колекції різного призначення, дублікати проб, журнали польової документації та опробування, записи геофізичних спостережень тощо), яка може використовуватися для вивчення надр, розвідки та експлуатації родовищ корисних копалин, а також для цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин, підлягає збереженню юридичними та фізичними особами, які її створили.

Позивач до моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами придбав у встановленому порідку початкову геологічну інформацію та в результаті здійснення геологічного вивчення, в період дії спецдозволу на користування надрами, за власні кошти створив нову геологічну інформацію, яка в контексті норм Конституції України, Цивільного кодексу України є об'єктом цивільного права, а у позивача виникло право приватної власності на неї.

Зважаючи, що норми Кодексу про надра та Постанови КМУ від13.06.1995 р. № 423 вимагають збереження геологічної інформації, яка може в подальшому використовуватись при вивченні надр, можна зробити висновок, що законодавець не обмежує в часі (протягом дії спецдозволу) використання такої інформації.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як зазначалось вище, відповідно до ст. 45 Кодексу про надра запаси корисних копалин розвіданих родовищ, а також запаси корисних копалин, додатково розвіданих у процесі розробки родовищ, підлягають експертизі та оцінюються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою КМУ від 22.12.1994 р. № 865, державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться Державною комісією по запасах корисних копалин - відповідачем.

Відповідно до зазначеного положення, основними завданнями державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин є:

- оцінка достовірності запасів корисних копалин і наявних у них корисних компонентів на основі дослідження та аналізу матеріалів геологічного вивчення надр щодо закономірностей формування й розміщення покладів корисних копалин, їх речовинного складу й технологічних властивостей, гірничо-геологічних, гідрогеологічних та інших умов залягання;

- встановлення кондицій на мінеральну сировину для підрахунку запасів родовищ з урахуванням раціонального використання всіх корисних копалин і наявних у них корисних компонентів;

- визначення кількості та якості запасів корисних копалин і компонентів, ступеня їх вивчення й підготовленості до промислового освоєння;

- оцінка промислового значення запасів корисних копалин і компонентів за умови їх найповнішого, економічно раціонального й комплексного вилучення та використання на основі сучасних промислових технологій;

- оцінка відповідності наявного в межах родовищ вмісту речовин, що негативно впливають на довкілля і здоров'я людей під час видобутку, переробки й використання корисних копалин, а також складування відходів виробництва, вимогам стандартів, нормативів, лімітів, санітарно-гігієнічних норм і правил, затверджених у встановленому порядку.

Зазначений перелік є вичерпним та містить у собі лише геологічні, економічні та екологічні складові, які повинні досліджуватись відповідачем.

Повноваження щодо виявлення та оцінки правових підстав користування надрами на момент подання документів на експертизу, не включені до зазначеного переліку завдань.

Пунктом 7 Положення встановлено, що державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться на підставі звітів, які містять в собі матеріали з геологічного вивчення родовищ корисних копалин.

Пунктом 10 Положення визначено, що вимоги до змісту, оформлення і порядку подання для державної експертизи та оцінки матеріалів геолого-економічної оцінки запасів родовищ конкретних видів корисних копалин затверджуються ДКЗ.

Інструкція про зміст, оформлення і порядок подання на розгляд Державної комісії по запасах корисних копалин при Державному комітеті України по геології і використанню надр матеріалів геолого-економічних оцінок родовищ металічних і неметалічних корисних копалин, затверджених наказом ДКЗ від 07.09.1995 р. № 35, яка була чинна на момент проведення експертизи та оцінки запасів, в розділі 2 визначає основні вимоги до змісту матеріалів геолого-економічних оцінок родовищ корисних копалин, в тому числі й наявність спеціального дозволу (ліцензії) на користування надрами.

Але пункт 1.7 цієї ж Інструкції встановлює, що вимоги розділів 2-6 Інструкції в повному обсязі застосовуються лише для родовищ нових для України видів мінеральної сировини, випадків значної зміни напрямків використання традиційних корисних копалин, а також родовищ 3 і 4-ї груп складності геологічної будови. Для інших родовищ, особливо малих і середніх за розмірами родовищ будівельної сировини, матеріали геолого-економічних оцінок пропонується подавати в скороченому обсязі з показом фактичних даних здебільше на кресленнях і в таблицях, а первинна геологічна документація, журнали опробування, результати лабораторних аналізів та інші матеріали можуть подаватись в оригіналі на період розгляду запасів в ДКЗ України.

Суд зазначає, що Райське родовище вогнетривких та тугоплавких глин відноситься до другої групи складності геологічної будови, таким чином можна стверджувати, що перелік матеріалів, визначений в п. 2 Інструкції не є для експертизи та оцінки зазначеного родовища вичерпним та обов'язковим.

Окрім того, системний аналіз нормативних документів, які регулюють порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин ДКЗ свідчить про те, що після скасування державної реєстрації наказу ДКЗ від 07.09.1995 р. № 35, відповідачем 21.07.2015 р. було видано наказ № 293, яким затверджено Методичні рекомендації щодо змісту, оформлення і порядку подання на розгляд ДКЗ матеріалів геолого-економічних оцінок родовищ металічних і неметалічних корисних копалин, в якому вимога подання спеціального дозволу на користування надрами в складі матеріалів геолого-економічних оцінок виключена.

Таким чином, суд стверджує, що наявність чи відсутність діючого спеціального дозволу на користування надрами в матеріалах геолого-економічної оцінки не впливає на визначення повноти геологічного вивчення родовища корисних копалин, достовірність оцінки кількості та якості запасів корисних копалин та інші висновки, які повинні бути зроблені під час експертизи та оцінки запасів відповідачем.

Разом з тим, необхідно зауважити, що скасовуючи власне рішення про апробацію запасів вогнетривких і тугоплавких глин Райківського родовища, відповідач в тексті протоколу № 3520 від 03.02.2016 р. суперечить сам собі, зазначаючи в мотивувальній частині, що відсутність у звіті позивача інформації про наявність спеціального дозволу призвела до неправомірної апробації, а в описовій частині вказує, що до складу звіту входить "спеціальний дозвіл на користування надрами Міністерства охорони навколишнього природного середовища України" від 06.08.2007 р. № 2993, наданий ПАТ "Харківський плиточний завод…" .

Позивач, реалізуючи своє право власності на геологічну інформацію замовив Правобережній геологічній експедиції Державного підприємства "Українська геологічна компанія" роботи з геолого-економічної оцінки Райського родовища вогнетривких та тугоплавких глин Звіт про попередню геолого-економічну оцінку Райського родовища вогнетривких та тугоплавких глин у Костянтинівському районі Донецької області (договір №661 від 24.06.2014р.

Роботи виконувались камеральним методом, без фактичного використання надр, на підставі наданої Позивачем первинної геологічної інформації, отриманої під час дії спеціального дозволу № 2993 від 06.08.2007 р.

Роботи були виконані у відповідності до вимог, які ставляться при техніко-економічному обґрунтуванні кондицій, з дотриманням встановлених методичних та наукових підходів при здійсненні розрахунків та отримали позитивні висновки експертів, залучених Відповідачем до проведення експертизи.

Таким чином суд приходить до висновку, що при проведенні державної експертизи матеріалів попередньої геолого-економічної оцінки запасів вогнетривких та тугоплавких глин Райського родовища в Костянтинівському районі Донецької області та апробації балансових запасів, було повністю дотримано вимоги нормативних актів, які регулюють порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів і скасування такого рішення відповідачем є необґрунтованим та безпідставним.

Також суд зазначає, щодо посилання відповідача на відсутність у Звіті ПАТ "Харківський плитковий завод" інформації про наявність іншого спеціального дозволу на користування надрами виданого Державною службою геології та надр України на геологічне вивчення Торської ділянки надр, що накладається на ділянку надр Райського родовища, не відповідає нормам чинного законодавства, оскільки згідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 31 січня 1995р. N75 "Про затвердження Порядку державного обліку родовищ, запасів і проявів корисних копалин" обліку у державному балансі підлягають запаси корисних копалин окремо по кожному об'єкту (родовище, ділянка родовища, шахтне поле та ін.) за основними промисловими типами, сортами, марками, технологічними групами корисних копалин відповідно до діючих державних стандартів, а також за способом відпрацювання, з виділенням запасів сировини, придатної для видобутку підземним, відкритим, гідравлічним та іншими способами. Відповідно всі виявлені в надрах запаси корисних копалин та наявні у них супутні корисні компоненти підлягають державному обліку за єдиною системою та ділянки надр накладатися не можуть. Постанова Кабінету Міністрів України від 31 січня 1995р. N75 "Про затвердження Порядку державного обліку родовищ, запасів і проявів корисних копалин" є основоположною, оскільки на неї посилається й Інструкція із застосування Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр до родовищ глинистих порід, затверджена Наказом ДКЗ від 02.12.2004 N263, якою керується відповідач у своїй діяльності.

Окрім того, ПАТ "Харківський плитковий завод" на момент подання звіту "Попередня геолого-економічна оцінка Райського родовища вогнетривких та тугоплавких глин у Костянтинівському районі Донецької області" не було відомо про накладення ліцензійної площі якогось іншого спеціального дозволу на користування надрами на площу Райського родовища, оскільки накладення площ родовищ не передбачено вищезазначеними нормативними актами.

До отримання спеціального дозволу №2993 від 06.08.2007р. на користування надрами Райської ділянки вогнетривких та тугоплавких глин з метою геологічного вивчення ПАТ "Харківський плитковий завод" придбало на підставі договору №31/08-2-211 від 21.08.2007р. геологічну інформацію по Райскій ділянці вогнетривких та тугоплавких глин, яка розташована за 2,0км на південь від с. Райське в Костянтинівському р-ні, Донецької області. Зазначена інформація з моменту її придбання є власністю позивача, яку Позивач ніколи і нікому не продавав, тому інший надрокористувач без придбання у Позивача геологічної інформації на Райську ділянку надр не мав права отримати спеціальний дозвіл на користування надрами саме цією ділянкою, Тому, накладення всіх інших родовищ на Райське (причому Райське родовище було сформовано ще в 2007р.) є таким, що порушує порядок обліку корисних копалин. Крім того, накладення іншого родовища на Райське та відсутність у Звіті ПАТ "Харківський плитковий завод" інформації про наявність Торської ділянки надр, що накладається на ділянку надр Райського родовища, не є правовою підставою для прийняття рішення у формі протоколу про скасування рішення цього ж органу, оформленого Протоколом №3298 від 29.12.14р. Тобто, скасування свого ж рішення з підстави накладення іншого родовища (яке виникло пізніше у часі), не передбачено, ані завданнями ДКЗ його правами та обов'язками, ані регламентом з прийняття рішень.

Підставами для визнання акта недійсним є невідповідність його вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт.

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З урахуванням вищевикладених обставин, суд вважає вимоги позивача правомірними та такими, що ґрунтуються на положеннях діючого законодавства, підтверджені матеріалами справи, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до вимог ст.94 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 8-14, 71, 94, 160-163, 167, 186, 254 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства "Харківський плитковий завод" до Державної комісії України по запасах корисних копалин, треті особи - Державне підприємство "Українська геологічна компанія" в особі Правобережної геологічної експедиції, Публічне акціонерне товариство "Дружківське рудоуправління" про визнання протиправним та скасування протоколу - задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення Державної комісії України по запасах корисних копалин, прийняте у формі протоколу №3520 від 03 лютого 2016 року про скасування іншого рішення цього ж органу, оформленого Протоколом №3298 від 29.12.2014 року з моменту прийняття цього рішення, а саме з 03 лютого 2016 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної комісії України по запасах корисних копалин на користь Публічного акціонерного товариства "Харківський плитковий завод" () судовий збір у розмірі 1378 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім) грн.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Повний текст постанови складено 22.06.2016 року.

Суддя Полях Н.А.