Справа № 818/3913/15
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2016-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2016 р.Справа № 818/3913/15
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Бегунца А.О.

Суддів: Старостіна В.В. , Рєзнікової С.С.

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Сумського окружного адміністративного суду від 30.03.2016р. по справі № 818/3913/15

за позовом ОСОБА_1

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання дій незаконними та скасування постанови,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі-відповідач), в якому просив: скасувати постанову № 18 від 26.11.2015 року, згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" за те, що на об'єкті будівництва "Будівництво складу-магазину" за адресою: м. Конотоп, вул. Миру, 34 не забезпечено замовником здійснення авторського нагляду та накладений штраф у розмірі 45 мінімальних заробітних плат у сумі 62 010,00 грн.; скасувати постанову № 19 від 26.11.2015 року, згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого п.78 ч. 2 ст.2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" за те, що на об'єкті будівництва "Будівництво складу-магазину" за адресою: м. Конотоп, вул. Миру, 34 не забезпечено замовником здійснення технічного нагляду та накладений штраф у розмірі 36 мінімальних заробітних плат у сумі 49 608,00 грн.

Постановою Сумського окружного адміністративного суду від 30.03.2016 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржувану постанову та прийняти нову, якою задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного і всебічного зясування обставин справи, що мають значення для справи, а також на доводи та обґрунтування, викладені в апеляційній скарзі.

Представники сторін в судове засідання апеляційної інстанції не зявилися, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки не повідомили.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України, неприбуття в судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час та місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 року № 976 та звернення ОСОБА_2, та ОСОБА_3 Управлінням Державної архітектурно-будівельною інспекцією у Сумській області було винесено направлення для проведення позапланової перевірки від 28.10.2015 року № 548. Строк дії направлення з 28.10 до 03.11. 2015 року.

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.11.2015 року № 548, в якому зафіксовано порушення, зокрема, незабезпечення замовником відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду.

За результатами перевірки 18.11.2015 Управління архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області було видано приписи про усунення порушення вимог законодавства № 548/1 з вимогою забезпечити об'єкт будівництва авторським наглядом з терміном виконання до 09.11.2015 року та припис про усунення порушення вимог законодавства № 548/2 з вимогою забезпечити об'єкт будівництва технічним наглядом з терміном виконання до 09.11.2015 року.

03.11.2015 Управління архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області відносно ФОП ОСОБА_1 складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 548/1 та № 548/2. Другі примірники вище зазначених протоколів ОСОБА_1 отримав особисто, що підтверджується його підписом в протоколах.

За результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області було винесено відносно ФОП ОСОБА_1 постанову від 26.11.2015 № 19 про накладення штрафу у розмірі 36 мінімальних заробітних плат у сумі 49608 грн. за правопорушення передбаченого п.7 ч.2 ст.2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством та постанову від 26.11.2015 № 18 про накладення штрафу у розмірі 45 мінімальних заробітних плат у сумі 62010 грн. за правопорушення передбаченого п.8 ч.2 ст.2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством.

Не погодившись з такими діями відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позовні вимоги ОСОБА_1 необгрунтовані та такі, що не підлягають задоволенню.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Пунктом 8 розділу ІІІ Прикінцевих положень Закону України від 28.12.2014 року №76 "Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів Україні", який набрав чинності з 01.01.2015 року, встановлено, що перевірки підприємств, установ, організацій, фізичних осіб-підприємців контролюючими органами (крім Державної фіскальної служби України та Державної фінансової інспекції України) здійснюється протягом січня-червня 2015 року виключно з дозволу Кабінету Міністрів України або за заявою суб'єкта господарювання щодо його перевірки.

Таким чином, дія мораторію на здійснення заходів державного контролю закінчилась 30.06.2015.

Відповідно до наказу Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 21.10.2005 № 2 «Про затвердження Положення про порядок консервації та розконсервації об'єктів будівництва» це положення визначає порядок та умови проведення консервації та розконсервації об'єктів та будов (далі - об'єкт (будова) з нового будівництва, реконструкції та технічного переоснащення діючих підприємств, капітального ремонту будівель і споруд виробничого та невиробничого призначення (далі-будівництво). Консервації підлягають об'єкти (будови), будівництво та введення в дію яких не забезпечене фінансуванням або технічний рівень яких не відповідає сучасним вимогам.

Згідно п. 3.1 Наказу, після прийняття рішення про консервацію об'єкта (будови) замовник будівництва (далі - Замовник) зобов'язаний: а) у місячний термін: за участю підрядника, що здійснював будівництво скласти для кожного об'єкта (будови):акт про припинення будівництва; відомість стану об'єкта (будови), що підлягає консервації; відомість незмонтованих конструкцій, устаткування, матеріалів і змонтованого спеціального обладнання, що підлягає демонтажу тільки після вводу об'єкта в експлуатацію, які залишаються на об'єкті (будові) та підлягають консервації, відомість незмонтоваяих конструкцій, устаткування і матеріалів, які передаються на будівництво інших об'єктів (будов); за участю Підрядника та проектної організації скласти; перелік робіт з проведення консервації об'єкта (будови);перелік робіт і заходів, необхідних для забезпечення збереження законсервованого об'єкта (будови) або його конструктивних елементів.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Згідно п. 4.7. Наказу після закінчення робіт з консервації об'єкта (будови) "Замовник, зобов'язаний здати інспекції державного архітектурно-будівельного контролю дозвіл на виконання будівельних робіт та розпорядчий документ про консервацію об'єкта (будови) згідно з вимогами, передбаченими нормативно-правовими актами щодо порядку надання дозволу но виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до п.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекпії про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.11 Порядку посадові особи органів державного архітектурно- будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Відповідно до п.14 Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки.

28.09.2015 року на підставі листів інженера технічного нагляду ОСОБА_3 0.Є. від 23.09.2015 року та архітектора ОСОБА_3 від 23.09.2015 та п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, Управлінням Держархбудінспекції у Сумській області проводилась позапланова перевірка будівництва складу-магазина по пр. Миру, 34 в м. Конотоп, перевірка проводилась за участю головного фахівця Конотопського МРВ УДСНС України в Сумській області ОСОБА_4 головного спеціаліста відділу містобудування та архітектури Конотопської міської ради ОСОБА_5 у присутності ОСОБА_6

За результатами перевірки встановлено:

Згідно листа №1612 від 30.10.2015 року Конотопського МРВ Управління ДСНС України Сумській області встановлені наступні порушення:

1. Не витримані протипожежні відстані відповідно до проектної документації на будівництво (Додаток 3.1 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень»);

2. Відсутні технічні умови в частині забезпечення протипожежного захисту даного об'єкту (ст. 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; п.4.5, додаток А ДБН А 2.2 3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»);

3. Замовником спільно з підрядною організацією наказом не призначені відповідальні особи за пожежну безпеку (п. 4.1 Розділ VII Правила пожежної безпеки в Україні);

4. Будівельний майданчик не забезпечений первинними засобами пожежогасіння (п. 4.6 Розділ VII Правила пожежної безпеки в Україні)

5. До початку основних будівельних робіт на об'єкті не забезпечене протипожежне водопостачання від пожежних гідрантів на водогінній мережі (п. 4.47 Розділ VII Правила пожежної безпеки в Україні);

6. Не встановлений покажчик місця розташування пожежних гідрантів (п. 2.1 Розділ V Правила пожежної безпеки в Україні);

7. Не підтверджені значення межі вогнестійкості та межі поширення вогню для будівельних виробів і конструкцій та показники пожежної безпеки на будівельні матеріали, що застосовуються при проведенні будівництва (п. 2.10. п. 2.17, таблиця 4 ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва»);

8. Не надані проектні рішення, щодо вогнезахисної обробки металевих ферм, колон та дерев'яних елементів покрівлі (II, 4.21 ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва»; п. 4,3, додаток Д ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»),

Згідно листа №0124/3522 від 02.11.2015 року Виконавчого комітету Конотопської міської ради в ході перевірки було встановлено:

1. Дане будівництво ведеться з відхиленням від містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, а саме збільшено контур забудови в бік пр. ОСОБА_6 та індивідуального житлового будинку по пр. Миру, 32;

2. Порушено протипожежну відстань до існуючого сусідського гаража та житлового будинку по пр.Миру, 32. Відповідно відстань становить 1,9 м від забудови до гаража та 4,8 м до індивідуального житловоґо будинку.

Журнали спеціальних робіт на об'єкті будівництва відсутні. Не надані акти на закриття прихованих робіт, сертифікати на використані матеріали під час будівництва об'єкта, чим порушено п.1.17 Розділу 1 Загальні положення ДБН A3.1-5:2009 «Організація будівельного виробництва». Загальний журнал робіт ведеться з порушенням вимог додатку В (вказівки щодо ведення загального журналу робіт) ДБН А.3.1-5:2009 "Організація будівельного виробництва", а саме відсутні:

- на титульному листку посада, прізвище, ім'я, по батькові і підпис особи відповідальної за проведення робіт TOB «Орієнт ЛТД», прізвище, ім'я, по батькові і підпис проектної організації ФОП ОСОБА_3;

- список інженерно-технічного персоналу, який зайнятий на будівництві об'єкта;

- перелік актів допоміжного прийняття відповідальних конструкцій і обстеження прихованих робіт;

- відомості результатів випереджувального контролю якості будівельно-монтажних роб:

- перелік спеціальних журналів робіт;

- відомості про виконання робіт;

- зауваження контролюючих органів і служб.

Зазначене розцінюється як ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил.

В журналі авторського нагляду відсутнє фіксування результатів відвідування об'єкта будівництва спеціалістами, які здійснюють авторський нагляд, шо є порушенням ч.3.1 та 3.5 розділу 3 «Порядок ведення журналу авторського нагляду» ДБН А.2.2-4-2003 «Положення про авторський нагляд за будівництвом будинків і споруд». Зазначене розцінюється як ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил.

Замовником не забезпечено відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду на об'єкті будівництва, чим порушено ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під чає будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором- автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником, постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури», авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту. Технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта, ч.2.1, ч.2.9 Організація авторського нагляду, затвердженого ДБН А.2.2-4-2003 «Положення про авторський нагляд за будівництвом будинків і споруд» авторський нагляд слід здійснювати на підставі договору, укладеного замовником з генеральною проектною організацією на весь період будівництва. Відвідування будівництва представниками авторського нагляду здійснюється у відповідності з графіком або за викликом замовника.

Колегія суддів зазначає, що як слідує з матеріалів справи, між ОСОБА_1 та головним архітектором проекту ОСОБА_3 був укладений договір на авторський нагляд від 24.06.2015 року № 80, відповідно до якого позивач повинен, зокрема, надавати ОСОБА_3 необхідну для роботи документацію (а.с 105). Однак, як зазначила в судовому засіданні ОСОБА_3, допитана в якості свідка, дані обов'язки позивачем не виконувалися, крім того, інформація про виконання будівельно-монтажних робіт на об'єкті, а також журнал авторського нагляду ОСОБА_1 не надавався, постійно ігнорувалися зауваження по усуненню при будівництві відхилень від проектних рішень, що і стало підставою для припинення з 23.09.2015 року здійснення ОСОБА_3 авторського нагляду за будівництвом на об'єкті "Будівництво складу-магазину по пр. Миру, 34 в м. Конотоп", про що було повідомлено Управління архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області.

Таким чином, встановлено, що з 23.09.2016 року та до моменту проведення перевірки авторський та технічний нагляд на об'єкті "Будівництво складу-магазину по пр. Миру, 34 в м. Конотоп" фактично не здійснювався, чим було порушено норми законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Згідно п.п. 7-8 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за незабезпечення замовником здійснення авторського та технічного нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством.

Колегія суддів зазначає, що Управлінням архітектурно-будівельної інспекції у Сумській області було правомірно винесено постанови № 18 від 26.11.2015 року та № 19 від 26.11.2015 року про накладення штрафів.

Враховуючи викладене, колегія суддів відзначає, що суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, п.1 ч.1 ст. 198, ст.200, п.1 ч.1 ст.205, ст.ст.206, 209, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Сумського окружного адміністративного суду від 30.03.2016р. по справі № 818/3913/15 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання ухвали у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя (підпис)ОСОБА_7
Судді(підпис) (підпис) ОСОБА_8 ОСОБА_9

Повний текст ухвали виготовлено 21.06.2016р.