Справа № 2а-13859/12/2670
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2016-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про виправлення описки в ухвалі суду

09 червня 2016 року м. Київ № 2а-13859/12/2670

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Добрянської Я.І., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про виправлення описок в ухвалі Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.05.2016 про залишення позовної заяви без руху в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1,

до відповідачів Генерального прокурора України Пшонки Віктора Павловича,

Міністерства закордонних справ України,

про визнання дій та бездіяльності протиправними, стягнення матеріальних

збитків та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із заявою про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами 04.05.2016.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.05.2016 заяву про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами 04.05.2016 розподілено на суддю Добрянську Я.І.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.05.2016 року заяву про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків до 24.06.2016.

27.05.2016 до суду від позивача надійшла заява, в якій позивач просить суд виправити описки в ухвалі Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.05.2016 про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали справи, виходячи з заявленої заяви та системного аналізу положень чинного законодавства України, Окружний адміністративний суд міста Києва приходить до висновку про необхідність часткового задоволення заяви про виправлення описок в ухвалі Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.05.2016, якою залишено заяву про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами без руху, виходячи з наступного.

У заяві від 27.05.2016 про виправлення описок в ухвалі Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.05.2016 позивач зазначає про наступні описки:

- зазначено «про залишення без руху заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами» замість вірного, на думку позивача, «про залишення без руху заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами»,

- зазначено «стягнути на користь позивача з відповідачів солідарно суму матеріальних збитків в розмірі 7 335 000,00 грн.» замість вірного, на думку позивача, «стягнути на користь позивача з відповідачів солідарно суму матеріальної шкоди в розмірі 7 335 000,00 грн.»,

- зазначено «закрито провадження у згаданій цивільній справі № 753/8952/14 у зв'язку із непідсудністю позовних вимог районному суду» замість вірного, на думку позивача, «закрито провадження у згаданій цивільній справі № 753/8952/14-ц у зв'язку із суддівським свавіллям»,

- зазначено відповідача «Генеральний прокурор Пшонка В.П.», замість вірного, на думку позивача, «колишнього Генерального прокурора Пшонки В.П.»,

- описка в даті ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.03.2014, оскільки вірна дата 03.06.2014.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.169 КАС України, суд може з власної ініціативи або за заявою особи, що брала участь у справі, чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі якщо для внесення виправлень суд визнає за необхідне провести судове засідання за присутності осіб, які беруть участь у справі, ці особи повідомляються про день, час і місце засідання. Неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Поняття описки і очевидної арифметичної помилки, визначає, що опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Щодо вимоги виправити описку в частині зазначення «про залишення без руху заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами» замість вірного, на думку позивача, «про залишення без руху заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами», то суд вважає за необхідне зазначити, що вказане ОСОБА_1, не є опискою, оскільки є загальною назвою ухвали і не має ніякого впливу на зміст судового рішення та його виконання, оскільки зі змісту заяви вбачається, що позивач просить переглянути саме дві ухвали за ново виявленими обставинами.

Щодо вимоги виправити описку в частині зазначення «стягнути на користь позивача з відповідачів солідарно суму матеріальних збитків в розмірі 7 335 000,00 грн.» замість вірного, на думку позивача, «стягнути на користь позивача з відповідачів солідарно суму матеріальної шкоди в розмірі 7 335 000,00 грн.», то суд зазначає наступне.

Відповідно до засвідченої копії позовної заяви ОСОБА_1, позивачем власноручно визначено позовні вимоги, а саме:

- визнати протиправними дії і бездіяльність відповідача-1 та відповідача-2, що обумовили знищення будинку позивача;

- стягнути на користь позивача з відповідача-1 та відповідача-2 солідарно суму матеріальних збитків в розмірі 7 335 000,00 грн. та суму моральної шкоди в розмірі 2 000 000,00 грн., що складає разом 9 335 000,00 грн.

Стаття 137 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює право ОСОБА_1 на зміну позовних вимог, а саме те, що позивач може протягом всього часу судового розгляду збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши письмову заяву, яка приєднується до справи. До початку судового розгляду справи по суті позивач може змінити підставу або предмет адміністративного позову, подавши письмову заяву, яка приєднується до справи. Заява про зміну позовних вимог повинна відповідати вимогам, які встановлені цим Кодексом для позовних заяв. У разі невідповідності такої заяви вимогам статті 106 цього Кодексу суд своєю ухвалою повертає її позивачу. Ухвала суду, прийнята за результатами розгляду питання про прийняття заяви про зміну позовних вимог, окремо не оскаржується.

Тобто з урахуванням вищевикладеного у суду відсутні підстави для задоволення заяви позивача про виправлення описки в частині зазначення «стягнути на користь позивача з відповідачів солідарно суму матеріальних збитків в розмірі 7 335 000,00 грн.», оскільки в прохальній частині позову позивачем власноручно було визначено позовні вимоги.

Щодо вимоги виправити описку в частині зазначення «закрито провадження у згаданій цивільній справі № 753/8952/14 у зв'язку із непідсудністю позовних вимог районному суду» замість вірного, на думку позивача, «закрито провадження у згаданій цивільній справі № 753/8952/14-ц у зв'язку із суддівським свавіллям», то суд зазначає, що статтею 205 Цивільного процесуального кодексу України визначено підстави закриття провадження у справі, а саме, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо:

1) справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства;

2) набрали законної сили рішення суду або ухвала суду про закриття провадження у справі у зв'язку з відмовою позивача від позову або укладенням мирової угоди сторін, ухвалені або постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав;

3) позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом;

4) сторони уклали мирову угоду і вона визнана судом;

5) є рішення третейського суду, прийняте в межах його компетенції, з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, за винятком випадків, коли суд відмовив у видачі виконавчого листа на примусове виконання рішення третейського суду або повернув справу на новий розгляд до третейського суду, який ухвалив рішення, але розгляд справи у тому самому третейському суді виявився неможливим;

6) померла фізична особа, яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва;

7) ліквідовано юридичну особу, яка була однією із сторін у справі.

Тобто ст. 205 Цивільного процесуального кодексу України містить вичерпний перелік підстав для закриття провадження у справі.

А також суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України постанова або ухвала суду, яка набрала законної сили, є обов'язковою для осіб, які беруть участь у справі, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

В зазначеній частині суд відмовляє в задоволенні заяви, оскільки судові рішення, що набрали законної сили, обов'язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України.

Щодо вимоги виправити описку в частині зазначення номеру цивільної справи № 753/8952/14, замість вірного, на думку позивача, зазначення № 753/8952/14-ц, то суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до п. 2.14 Наказу Державної судової адміністрації України «Про затвердження Інструкції з діловодства в місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ» (далі - Інструкція) кожній судовій справі надається єдиний унікальний номер, який формується АСДС автоматично в суді першої інстанції та залишається незмінним незалежно від проходження справи в інстанціях. Номер справи має наступний формат: код суду/порядковий номер в цьому році/рік реєстрації. В АСДС також формується номер провадження, який містить індекс, код суду, порядковий номер справи (матеріалів кримінального провадження) у поточному році, рік реєстрації, інші дані, необхідні для діловодства відповідного суду. В апеляційній інстанції для судових справ автоматизованою системою формується номер провадження, необхідний для діловодства суду. Цей номер містить індекс, код суду, номер справи за порядком у поточному році, рік реєстрації. У касаційній інстанції для судових справ автоматизованою системою формується номер провадження, необхідний для діловодства даного суду. Цей номер містить індекс, номер справи за порядком у поточному році, літерний індекс та дві останні цифри поточного року.

Тобто для ідентифікації приналежності справи до певного суду достатніми є відомості передбачені в п. 2.14 Інструкції, а саме зазначення коду суду/порядкового номеру в цьому році/рік реєстрації, як і було зазначено в ухвалі Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.05.2016 - № 753/8952/14.

Щодо вимоги виправити описку в частині зазначення відповідача «Генеральний прокурор Пшонка В.П.», замість вірного, на думку позивача, «колишнього Генерального прокурора Пшонки В.П.», то суд звертає увагу на наступне.

Статтею 52 Кодексу адміністративного судочинства врегульовано питання заміни неналежної сторони, а саме, що суд першої інстанції, встановивши, що з адміністративним позовом звернулася не та особа, якій належить право вимоги, або не до тієї особи, яка повинна відповідати за адміністративним позовом, може за згодою позивача допустити заміну первинного позивача або відповідача належним позивачем або відповідачем, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. (ч.1), якщо позивач не згоден на його заміну іншою особою, то ця особа може вступити у справу як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, про що суд повідомляє третю особу. (ч.2), якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні адміністративного позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави. (ч. 3), після заміни сторони, вступу третьої особи, що заявляє самостійні вимоги на предмет спору, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку. (ч.4).

Пункт 9 ч. 1 ст. 3 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що відповідач - це суб'єкт владних повноважень, а у випадках, передбачених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача, тобто позивачем заявлена вимога до посадової особи, що очолює єдину централізовану систему прокуратури України. Генеральний прокурор України - найвища адміністративна посада Генеральної прокуратури України.

Позивач не позбавлений права гарантованого ст. 52 КАС України, якою визначено, що якщо позовом звернулася не та особа, якій належить право вимоги, або не до тієї особи, яка повинна відповідати за адміністративним позовом, може за згодою позивача допустити заміну первинного позивача або відповідача належним позивачем або відповідачем, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи, тобто оскільки вимога позивача заявлена до посадової особи, то у суду відсутні підстави для визначення відповідача як «колишнього», так як вірною є саме посада «генеральний прокурор».

Щодо вимоги виправити описку, а саме в частині зазначення описки в даті ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.03.2014, оскільки вірна дата 03.06.2014, то проаналізувавши матеріали справи, суд прийшов до висновку про необхідність виправлення описки в ухвалі суду про залишення заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами без руху від 23.05.2016 в частині зазначення дати прийняття ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.06.2014.

Розглянувши заяву про виправлення описки в ухвалі від 23.05.2016, суд зазначає, що вона підлягає частковому задоволенню з огляду на те, що більшість помилок на які звертає увагу позивач не є помилками та описками у розумінні статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до положень статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд може з власної ініціативи або за заявою особи, що брала участь у справі, чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд м. Києва, -

УХВАЛИВ:

Виправити описку в ухвалі Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.05.2016 в частині зазначення дати прийняття ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва, замість 03.03.2014 на вірну дату 03.06.2014.

В іншій частині заяви про виправлення описок від 27.05.2016 відмовити.

Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень може бути оскаржено в порядку, передбаченому статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Я.І. Добрянська