Справа № П/811/185/16
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2016-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2016 року справа № П/811/185/16

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., за участю секретаря Бондар Я.Г. та представників:

позивача: Коротченка О.О., Пастушенка В.А. та Лигіна В.П.;

відповідача: Гвоздецького П.В. та Балакіної Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "АПО "СТК"
доКіровоградської митниці Державної фіскальної служби
провизнання незаконними та скасування рішення, також, картки , -
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "АПО "СТК" звернулося з позовом до Кіровоградської митниці ДФС про визнання незаконними та скасування:

- рішення Кіровоградської митниці ДФС про визначення коду товару №КТ-901-0001-2016 від 03.02.2016 р.;

- картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №901030000/2016/00005, оформлену митним постом "Олександрія".

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ТОВ "АПО "СТК" під час митного оформлення товару - Композиції ароматичної з вмістом спирту для використання у харчовій промисловості "Пшенична", визначено код УКТ ЗЕД . Однак, відповідач дійшов висновку про застосування іншого коду для класифікації даного товару, а саме за кодом . Позивач зазначає, що рішення відповідача є безпідставним та протиправним. Відповідач не взяв до уваги та не надав належної оцінки документам поданих ТОВ "АПО "СТК" на підтвердження коду товару та складових композиції.

Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі з підстав, викладених в позовній заяві.

Представники відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечували, надавши суду письмові заперечення, в яких зазначили про те, що відповідно до змісту якого, позов ним не визнається у повному обсязі з огляду на те, що відповідно до ТУ У 20.5-5:2014 та висновку Дніпропетровського відділу з питань експертизи та досліджень СЛЕД ДФС від 10.02.2016 року №114 продукт не є алкогольним напоєм, але містить 40 об. % етилового спирту неденатурованого, відсутні дані про належність композиції до "спиртового дистиляту". Крім того, зазначили, що у мережі Інтернет виявлена інформація про продаж продукту "Композиція ароматична для використання в харчовій промисловості. Хлібна. "Пшенична" розфасованого у скляні пляшки 0,5 л. та виготовленого за ТУ У 20.5-5:2014, що може свідчити про використання продукту в цілях відмінних від тих, які обумовлені для товарів товарної позиції 3302 УКТЗЕД. Рішення прийняте із врахуванням того, що декларантом не надано документів про кількісний та/або якісний склад запашних речовин у продукті; лабораторним шляхом не підтверджені відомості про вміст доданих запашних речовин до продукту, які б визначали основні властивості товару згідно пояснень до товарної позиції 3302 УКТЗЕД; згідно представлених рецептур виготовлення продукції з композиції "Пшенична", даний товар використовується фактично, насамперед, як розпушувач, відповідний ефект досягається за рахунок наявності в продукті етилового спирту, а не ароматизаторів. З огляду на зазначене відповідач дійшов висновку, що товар необхідно класифікувати в товарній категорії 22089099.

Представники відповідача в судовому засіданні заперечили проти задоволення позовних вимог.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень, обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Заслухавши пояснення представників позивача та представників відповідача, дослідивши у судовому засіданні надані сторонами докази, оцінивши їх в сукупності, суд дійшов наступних висновків.

09.01.2015 року між ТОВ "АПО "Старий Крим", правонаступником якого є ТОВ "АПО "СТК" та АО "Vinaria din Vale" (Республіка Молдова) укладено договір про ліцензійне виробництво і авторський нагляд продукції.

Відповідно до умов договору АО "Vinaria din Vale" зобов'язалося на основі отриманої від ТОВ "АПО "Старий Крим" Ліцензії, Патенту №96329 та ТУ У 20.5-5:2014 виробляти готову продукцію: "Композиції ароматичні для використання в харчовій промисловості" (а.с.16-27).

25.12.2015 року в пункті пропуску через державний кордон Могилів - Подільський - Отач, Вінницькою митницею ДФС України відібрано проби (зразки). Відповідно до Акту про взяття проб (зразків) товарів від 25.12.2015 р. №39 та направлено запит №2518/02-80-64 від 25.12.2015 року із поставленим завданням про проведення ідентифікації товару та встановлення відповідності інформації заявленої у гр. 31 ВМД, визначення хімічного складу та інших характеристик, суттєвих для класифікації товару.

28.12.2015 року з метою митного оформлення товару позивач подав до Кіровоградської митниці ДФС митну декларацію №901030000/2015/00994, у якій задекларував товар "Композиції ароматичні з вмістом спирту, для використання у харчовій промисловості, або для виробництва напоїв; група ароматів хлібна, композиція "Пшенична" - 21800,00 літрів, що відповідають технічним умовам: ТУ У 20.5-5:2014. У графі 33 вищевказаної митної декларації позивачем визначено код товару за УКТ ЗЕД - (а.с.55).

На лист Спеціалізованій лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної фіскальної служби України (надалі за текстом - СЛЕД ДФС) №104/94-94-58-02-3 від 12.01.2016 р., Позивач супровідним листом №14.01.16-01 від 14.01.2016 р. надав додаткові документи для проведення експертного дослідження у лабораторії СЛЕД ДФС (а.с.53).

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

02 лютого 2016 року Позивачем отримано Висновок СЛЕД ДФС №108 від 26.01.2016 р. про результати дослідження (а.с.40-46).

Відповідно до висновку №108 від 26.01.2016 року складеного експертом Управління експертиз та досліджень харчової продукції, алкогольних напоїв, фармацевтичних препаратів та наркотичних засобів Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міністерства доходів і зборів України, встановлено наступне:

- продукт "Композиція ароматична для використання у харчовій промисловості з вмістом спирту (20-50%) "Пшенична" відповідає вимогам ТУ У 20.5-:2014 "Композиції ароматичні для використання у харчовій промисловості. Технічні умови", отриманий розведенням штучних або ідентичних натуральним харчових ароматизаторів в водно-спиртовому розчині, не є самостійним харчовим продуктом і алкогольним напоєм.

Результати лабораторних досліджень проби за визначними органолептичними показниками та об'ємною часткою спирту етилового не суперечать інформації зазначеній у графі «Опис товарів» поданої митної декларації (а.с.45-46).

03.02.2016 року Кіровоградською митницею ДФС прийнято Рішення про визначення коду товару №КТ-901-0001-2016 яким визначено, що імпортований позивачем товар не є "Композицією ароматичною для використання у харчовій промисловості з вмістом спирту (20-50%) "Пшенична" за кодом УКТ ЗЕД та повинен класифікуватися за кодом УКТ ЗЕД (а.с.47).

У висновку вищезазначеного рішення відповідач зазначив, що декларантом на вимогу митниці, не надано документів (у тому числі від товаровиробника) про кількісний та/або якісний склад запашних речовин у продукті; лабораторним шляхом не підтверджені відомості про походження доданих запашних речовин до продукту, які б визначали основні властивості товару згідно пояснень до товарної позиції 3302 УКТЗЕД; згідно представлених рецептур виготовлення продукції з композиції "Пшенична", даний товар використовується фактично, насамперед, як розпушувач, відповідний ефект досягається за рахунок наявності в продукті етилового спирту, а не ароматизаторів; листом від 28.09.2015 р. №20505/6/99-99-21-05-15 доведена позиція ДФС, що у разі невиконання умови використання товару в якості сировини для виробництва продуктів харчування або напоїв у промисловості, такі ароматичні спиртовмісні композиції слід розглядати у товарній позиції 2208 УКТЗЕД (а.с.447-49).

На підставі вищевказаного рішення, відповідачем оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №901030000/2016/00005 від 03.02.2016 р., якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товару (а.с.50-51). Вимогою для митного оформлення товарів у картці відмови вказано подання додаткової митної декларації із декларуванням товару з урахуванням рішення №КТ-901-0003-2016 від 15.02.2016 р. (а.с.51-52).

Надаючи правову оцінку обґрунтованості позовних вимог, відповідним доводам позивача та відповідачів, враховуючи висновки суду касаційної інстанції, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Засади організації та здійснення митної справи в Україні, регулювання економічних, організаційних, правових, кадрових та соціальних аспектів діяльності митної служби України визначені Митним кодексом України.

Відповідно до положень пункту 14 частини 1 статті 1 МК України, виконання митним органом дій (процедур), які пов'язані із закріпленням результатів митного контролю товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, і мають юридичне значення для подальшого використання цих товарів і транспортних засобів є митним оформленням.

Відповідно до статті 72 Кодексу митне оформлення розпочинається після подання митному органу митної декларації, а також усіх необхідних для здійснення митного контролю та оформлення документів, відомостей щодо товарів і транспортних засобів, які підлягають митному оформленню.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою точних відомостей про товари і транспортні засоби, мету переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення (стаття 81 МК України).

Як було встановлено в судовому засіданні позивачем пред'явлено до митного оформлення партію товару, імпортованого на умовах договору, який згідно графи 33 декларації класифікований у межах товарної позиції згідно УКТЗЕД як «композиції ароматичні з вмістом спирту для використання у харчовій промисловості або для виробництва напоїв».

Процедура контролю за правильністю класифікації товарів та прийняття митним органом рішень про визначення коду товару визначалася в період виникнення спірних правовідносин Порядком роботи відділу номенклатури та класифікації товарів регіональної митниці, митниці, відділу контролю митної вартості та номенклатури регіональної митниці, митниці при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженим наказом Державної митної служби України від 07 серпня 2007 року № 667 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 21 серпня 2007 року за № 968/14235), який діяв до 31 серпня 2012 року.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ даного Порядку, контроль правильності класифікації товарів при митному оформленні здійснюється посадовими особами, що мають доступ до необхідних баз даних та інформації, що використовуються для виконання покладених завдань. Згідно пункту 4 розділу ІІ зазначеного Порядку, контроль правильності визначення коду товару згідно з УКТЗЕД під час митного контролю та митного оформлення здійснюється шляхом перевірки повноти опису товару у митній декларації згідно з установленими вимогами, у тому числі опису його упаковки; перевірки відповідності відомостей про товар, заявлених у вантажній митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах; визначення завдань для перевірки характеристик товару з метою його ідентифікації та класифікації згідно з УКТЗЕД у разі ініціювання проведення митного огляду посадовими особами відділів контролю митної вартості та класифікації товарів або уповноваженими особами підрозділу митного оформлення.

Згідно положень цього Порядку закріпленням результатів класифікації товару є прийняття відповідного рішення про визначення коду.

Відповідно до п. 10 розділу ІІ Порядку рішення про визначення коду товару приймається відділом номенклатури та класифікації товарів регіональної митниці (відділом контролю митної вартості та номенклатури регіональної митниці) на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару згідно з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Оскільки зазначеним порядком передбачено прийняття рішення про визначення коду товарів на підставі документів, що подані декларантом до митного контролю та митного оформлення, надані на вимогу посадових осіб відділів контролю митної вартості та класифікації товарів та відомостей, наявних в митного органу, оцінку правомірності оскаржуваних позивачем рішень про визначення коду товару суд надає виходячи з відомостей документів, що були наявними у відповідача на момент прийняття зазначеного рішення.

Так, статтею 4 Митного кодексу України встановлено, що митне регулювання здійснюється на основі принципу виключної компетенції митних органів України щодо здійснення митної справи.

Відповідно до пункту 13 частини 2 статті 11 Митного кодексу України одним із безпосередніх завдань митних органів щодо здійснення митної справи є ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД), яка, за визначенням у преамбулі Закону України «Про Митний тариф України» від 05.04.2001 № 2371-III, є товарною номенклатурою Митного тарифу України.

Відповідно до ч.1 ст.246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з ч.1, 2 ст.318 Митного кодексу України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України.

Так, частиною 1 статті 69 Митного кодексу України визначено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Згідно зі ст.67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до статті 69 Митного кодексу України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

В судовому засіданні обома сторонами підтверджено, що класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється відповідно до вимог УКТ ЗЕД, Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД з урахуванням усіх характеристик товару, які є визначальними для його класифікації.

Згідно з Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД, що є додатком до Закону України "Про Митний тариф України" від 19.09.2013 р. №584-VII класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Відповідно до Митного тарифу України, що є додатком до Закону України "Про Митний тариф України" від 19.09.2013 р. №584-VII до товарної позиції 3302 включаються суміші запашних речовин та суміші (включаючи спиртові розчини), одержані на основі однієї або кількох таких речовин, які застосовуються як промислова сировина; інші препарати на основі запашних речовин, які застосовуються у виробництві напоїв. До товарної підкатегорії 330210 включаються суміші, які використовуються у харчовій промисловості або для виробництва напоїв. При цьому код застосовується до товарів, які використовуються у виробництві напоїв, а код до товарів, що використовуються у харчовій промисловості.

Для забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТЗЕД в Україні запроваджено Пояснення до УКТЗЕД, затверджені наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.01.2014 р. №15.

Суд бере до уваги, те, що відповідно до Пояснень до УКТЗЕД, до товарної позиції 3302 включаються такі суміші за умови, що вони використовуються як сировина для виробництва парфумерії, продуктів харчування або напоїв (наприклад, у кондитерських виробах, для ароматизації харчових продуктів чи напоїв) або в інших галузях промисловості (наприклад, у миловарній):

(1) суміші ефірних олій;

(2) суміші резиноїдів;

(3) суміші екстрактів ефірних олій із смолистих речовин;

(4) суміші синтетичних ароматичних речовин;

(5) суміші, що складаються з двох або більше запашних речовин (ефірні олії, резиноїди, екстракти ефірних олій чи синтетичні ароматичні речовини);

(6) суміші з однієї або кількох запашних речовин (ефірні олії, резиноїди, екстракти ефірних олій чи синтетичні ароматичні речовини) разом з доданими розріджувачами чи носіями, такими як рослинна олія, декстроза або крохмаль;

(7) суміші окремо або в сполученні з розріджувачами чи носіями, або з вмістом спирту, продукти інших груп (наприклад, спеції) з однією або кількома запашними речовинами (ефірні олії, резиноїди, екстракти ефірних олій або синтетичні ароматичні речовини) за умови, що ці речовини є основою суміші.

З огляду на викладене суд зауважує, що визначальною умовою для віднесення товару саме до товарної позиції 3302 є його призначення для використання як сировини для виробництва парфумерії, продуктів харчування або напоїв або в інших галузях промисловості.

Згідно з Поясненнями до УКТЗЕД до товарної позиції 2208 включаються також неденатуровані спирти (етиловий спирт і нейтральні спирти (ректифікати) без смакових добавок).

Висновком №108 від 26.01.2016 року встановлено, що надана на дослідження проба являє собою прозору, безбарвну рідину із запахом спирту етилового та відчутними карамельними і трав'яними тонами (а.с.40-46).

З огляду на викладене, суд зауважує, що ввезений позивачем товар у своєму складі окрім спирту містить також компоненти, які надають йому пряного аромату карамельних і трав'яних тонів, натомість як до товарної позиції 2208 включаються неденатуровані спирти з концентрацією спирту менше 80% без побічних компонентів, що надають їм смаку чи аромату. Таким чином суд дійшов висновку, що Кіровоградською митницею ДФС безпідставно віднесено ввезений позивачем товар до товарної позиції 2208.

Разом з тим суд зазначає, проведеним дослідженням (експертизою) експертом не виявлено невідповідності хімічних показників товару показникам зазначеним декларантом у наведеному у графі 31 Митної декларації.

В свою чергу, суд не бере до уваги твердження щодо не підтвердження лабораторним шляхом відомостей про вміст доданих запашних речовин до продукту, які б визначали основні властивості товару, викладений у рішенні про визначення коду товару від 03.02.2016 року №КТ-901-0001-2016, оскільки об'ємна частка у пробі водного розчину ароматизатора під час лабораторних досліджень не визначалася, що підтверджується висновками експертного дослідження.

Досліджуючи спірні правовідносини судом встановлено, що позивачем під час митного оформлення товару до контролюючого органу подано, зокрема, технічні умови ТУ У 20.5-5:2014 та Зміни 1 до ТУ У 20.5-5:2014 (а.с.16-25).

Так, згідно з технічними умовами ТУ У 20.5-5:2014 та змінами 1 до них, композиції використовуються в харчовій промисловості, громадському харчуванні, кулінарії відповідно до інструкцій застосування. Композиції не являються самостійним харчовим продуктом і алкогольним напоєм. Композиції відносяться до ароматичних речовин згідно з Регламентом ЄС №1334/2008.

Також, зазначеними умовами ТУ У 20.5-5:2014 та змінами 1 до них визначено фізично-хімічні показники композицій спиртовмісних, а саме: об'ємна частка етилового спирту (етанолу) - 7,0 - 50,0%; об'ємна частка водного розчину ароматизатора (композиції на водному розчині) - 50,0 - 93,00%. При цьому числові значення об'ємної частки водного розчину ароматизатора і об'ємної частки спирту конкретизовані у рецептурі на відповідне найменування композиції.

Зі змісту загальної технологічної інструкції судом встановлено, що композиції спиртовмісні виробляються шляхом додавання до відповідної об'ємної частки спирту (етанолу) об'ємної частки композиції на водному розчині, для виготовлення якої використовується об'ємна частка води (50,0 - 99,0%) та об'ємна частка ароматизатора (1,0 - 50,0%).

В оскаржуваному рішенні відповідачем вказано, що методом газової хроматографії у складі проби виявлено ацетальдегід, метанол (у слідовій кількості), етилацетат, які можуть бути запашними речовинами ароматизатора.

Проте відповідно до висновку експерта №108 від 26.01.2016 року встановлено, що ідентифікувати всі запашні речовини у складі проби не видається можливим у зв'язку з виходом з ладу необхідного обладнання (хромато-мас-спектрометра) (а.с.45).

Таким чином, відповідачем не встановлено, а висновком експерта не підтверджено наявність конкретних запашних речовин у складі проби композиції ароматичної.

Досліджуючи наявні докази у справі суд бере до уваги висновки державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 05.03.2015 р. №05.03.02-03/8941 та від 15.12.2014 року №05.03.02-06/75622, в яких Композицію ароматичну з вмістом спирту для використання у харчовій промисловості "Пшенична" визначається за кодом УКТ ЗЕД 3302 (а.с.30,31).

Крім того, в матеріалах справи міститися сертифікат відповідності Міністерства економічного розвитку і торгівлі України №UA1.177.Х000294-15 терміном дії з 30.01.2015 по 29.01.2017 року в якому зазначено, що продукція Композицію ароматичну з вмістом спирту для використання у харчовій промисловості віднесені за кодом УКТ ЗЕД 3302 (а.с.28).

Також, додані висновки експерта Торгово-промислової палати України від 24.12.2014 року №ВЭС-381 та від 29.04.2015 року №ЗЕД-090, якими встановлено, що Композиції ароматичні для використання у харчовій промисловості ТУ У 20.5-5:2014 класифікується за кодом УКТ ЗЕД 3302.

Більш того суд зазначає, що товарна позиція 3302 відповідає коду 20.53.10 Державного класифікатора продукції та послуг, відображеного у технічних умовах ТУ У 20.5-5:2014 (а.с.16).

Відповідно до змісту п."а" ст.3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.1983 р. до якої Україна приєдналася 17.05.2002 р., Договірна Країна Конвенції зобов'язується, використовувати всі товарні позиції і підпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них без будь-яких доповнень чи змін.

Тобто товарні позиції країни експортера ввезеного товару повинні повністю співпадати з товарними позиціями УКТ ЗЕД країни імпортера.

Відповідно до вантажно-митної декларації країни експортера товару встановлено, що виробником товар класифіковано за кодом (а.с.34-35).

Аналізуючи зазначені докази суд акцентує на тому, що поданий до митного оформлення позивачем товар за своїми хімічними чи фізичними властивостями використовується тільки у харчовій промисловості.

З огляду на викладене, дослідивши в сукупності подані докази та враховуючи фізико-хімічні складові товару суд дійшов висновку, що Композиція ароматична з вмістом спирту для використання у харчовій промисловості "Пшенична" призначена для використання у харчовій промисловості, а не для виробництва напоїв. Таким чином дану продукцію належить класифікувати до товарної позиції 3302, підкатегорії .

Відповідачем не доведено правомірність оскаржуваного рішення, відтак, рішення підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч.1 ст.94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.69,70,71, 158-163 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1.Адміністративний позов - задовольнити.

2.Визнати протиправним та скасувати рішення Кіровоградської митниці ДФС про визначення коду товару №КТ-901-0001-2016 від 03.02.2016 року.

3.Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №901030000/2016/00005, оформлену митним постом "Олександрія".

4.Присудити товариству з обмеженою відповідальністю "АПО "СТК" (код - 31384641) судовий збір у розмірі 2756 (дві тисячі сімсот п'ятдесят шість) грн. за рахунок бюджетних асигнувань Кіровоградської митниці Державної фіскальної служби (код - 39640963).

Постанова набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови виготовлений 12.06.2016 року.

Суддя Р.В. Жук