Справа № 817/339/16
Суддя: Гломб Ю.О.
Дата ухвалення: 2016-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

25 травня 2016 р.Р і в н е817/339/16

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гломба Ю.О. за участю секретаря судового засідання Маринич В.М. та сторін інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник ОСОБА_1

відповідача: представник ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

КОНЦЕРНУ "СХІДНО-ЄВРОПЕЙСЬКИЙ ОСОБА_3"

до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Рівненській області
про визнання протиправною та скасування постанови,
В С Т А Н О В И В:

КОНЦЕРН "СХІДНО-ЄВРОПЕЙСЬКИЙ ОСОБА_3" (далі - КОНЦЕРН "СЄБА") звернувся до суду з позовом до Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Рівненській області (далі - УДАБІ у Рівненській області) про визнання протиправною та скасування постанови від 01.03.2016 №17-4.3/6 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 13780,00грн.

Позов обґрунтований тим, що позивача неправомірно притягнуто до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала повністю та суду пояснила, що складання припису є способом реалізації наданої субєкту владних повноважень компетенції, а тому питання про накладення штрафу на позивача за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, та, відповідно, справа про порушення, повинна розглядатись лише після закінчення граничного строку виконання вимог припису від 23.02.2016. Проте, 01.03.2016, тобто до закінчення строку, встановленого для усунення недоліків приписом від 23.02.2016, відповідачем прийнято оспорювану постанову про накладення штрафу. Станом на момент винесення постанови відповідачем факт виконання позивачем вимог припису не перевірявся, а тому оспорювана постанова є протиправною, оскільки винесена передчасно. Просила позов задовольнити повністю.

У судовому засіданні представник відповідача позов заперечив та суду пояснив, що у зв`язку з не допуском позивачем посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю до перевірки обєкта забудови «Будівництво житлового будинку №1 на розі вулиць Соборна та Корольова в м.Рівне», 23.02.2016 головним інспектором будівельного нагляду складено акт №117 про недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, припис №51 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. 01.03.2016 за результатами розгляду справи, головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_4, за участю генерального директора позивача ОСОБА_5, винесено постанову №17-4.3/6 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 13780,00грн. Зазначив, що постанова про накладання штрафу є заходом впливу, який спрямований на запобігання виникнення правопорушення у сфері містобудівної діяльності у майбутньому, та виноситься органом державного архітектурно-будівельного контролю не залежно від виконання, чи не виконання припису про усунення порушень. Вважає, що постанова від 01.03.2016 №17-4.3/6 прийнята відповідачем в порядку і у спосіб, що визначені чинним законодавством та в межах наданих йому повноважень. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, повно і всебічно зясувавши всі обставини справи в їх сукупності на підставі чинного законодавства, перевіривши їх дослідженими у судовому засіданні доказами, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення повністю з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 22.02.2016, на підставі листа Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 19.01.2016 №464/24-2016, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду УДАБІ у Рівненській області ОСОБА_4 було здійснено виїзд за фактичною адресою обєкта забудови вул.Соборна, 283 в м.Рівне, з метою проведення позапланової перевірки об`єкта «Будівництво житлового будинку №1 на розі вулиць Соборна та Корольова в м.Рівне», забудовником якого є КОНЦЕРН "СЄБА" (а.а.с.30-31).

За вказаною адресою був присутній генеральний директор позивача ОСОБА_5, який не допустив посадову особу до перевірки обєкта забудови, про що 23.02.2016 інспектором будівельного нагляду було складено акт №117 про недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на обєкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій (а.с.32), у якому зафіксовано порушення відповідачем п.1 ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі Закон №3038-VI) та пп.1 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

З метою усунення виявлених порушень головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_4 винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 23.02.2016 №51 (а.с.7), з вимогою допустити посадову особу органу державного архітектурно-будівельного контролю на обєкт будівництва «Будівництво житлового будинку №1 на розі вулиць Соборна та Корольова в м.Рівне», відповідно до ч.4 ст.41 Закону №3038-VI та пп.1 абз.2 п.14 Порядку №553, для проведення позапланової перевірки 09.03.2016 о 10:00год.

Одночасно, за фактом порушення позивачем норм містобудівної діяльності інспектором будівельного нагляду складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.02.2016 (а.а.с.33-34), у якому описані зафіксовані в акті №117 порушення та призначено розгляд справи у сфері містобудівної діяльності на 10:00год. 01.03.2016 у приміщенні УДАБІ у Рівненській області.

01.03.2016 за результатами розгляду справи, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду УДАБІ у Рівненській області ОСОБА_4, за участю генерального директора позивача ОСОБА_5 та відповідно до вимог п.2 ч.6 ст.2 Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.10.1994 №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР), винесено постанову №17-4.3/6 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в сумі 13780,00грн. (а.а.с.8-9).

Вважаючи постанову протиправною позивач звернувся до суду з позовом про її скасування.

Надаючи правову оцінку оскаржуваному рішенню, суд зазначає наступне.

Згідно з ч.1 ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 №687-ХІV (далі - Закон №687-ХІV), для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до ч.2 ст.10 Закону №687-ХІV, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно з п.6 ч.1 ст.7 Закону №3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Частиною 1 статті 41 Закону №3038-VI встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз.2 п.1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Пунктом 2 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування обєктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно з п.5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 передбачено, що підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва (п.9 Порядку №553).

Відповідно до п.1 ч.4 ст.41 Закону №3038-VI та пп.1 п.11 Порядку №553, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об'єкта та до обєктів, що підлягають обовязковому обстеженню.

Пунктом 3 частини 11 статті 41 Закону №3038-VI також передбачено, що з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду мають право безперешкодного доступу до місць будівництва обєктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду.

При цьому, пунктом 14 Порядку №553 визначено, що суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний, зокрема, допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, та подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Як вбачається з листа відповідача від 10.02.2016 №1017-421-16, який отриманий КОНЦЕРНОМ "СЄБА" 15.02.2016 (а.а.с.30-31), позапланова перевірка призначена на підставі листа Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 19.01.2016 №464/24-2016, та перенесена на 10:00год. 22.02.2016 на підставі листа КОНЦЕРНА "СЄБА" від 09.02.2016. У даному листі також зазначено особу, яка здійснюватиме перевірку, перелік документів необхідних для вивчення на час перевірки, та зобовязано забезпечити присутність уповноваженої особи позивача й відповідальної особи інженера з технічного нагляду на об'єкті будівництва.

Відтак, суд не бере до уваги посилання позивача на поважність причин не допуску посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, оскільки його було заздалегідь повідомлено про майбутню позапланову перевірку, та яку було перенесено на його ж письмове прохання.

Положенням частини 12 статті 41 Закону №3038-VI передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених обєктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, зокрема, видавати обовязкові до виконання обєктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; притягати посадових осіб обєктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; ініціювати притягнення посадових осіб обєктів нагляду до дисциплінарної відповідальності. За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду обєкти нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.

Припис це обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, припис є лише вимогою про усунення порушень та не передбачає застосування санкцій до суб'єкта містобудування за невиконання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а тому, в силу вимог п.17 Порядку №553, разом з приписом складається протокол.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п.20 Порядку №553).

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (п.22 Порядку №553).

Частиною 1 статті 3 Закону №208/94-ВР визначено, що справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі (п.2 ч.2 ст.3 Закону №208/94-ВР).

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом №208/94-ВР визначає Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 (далі Порядок №244), відповідно до п.16 якого, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Згідно з п.16 Порядку №244, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Пунктом 22 Порядку №244 встановлено, що за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Згідно з п.2 ч.6 ст.2 Закону №208/94-ВР, суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Аналіз вищевказаного свідчить про наявність у органу державного архітектурно-будівельного контролю права застосовувати до суб'єкта містобудування санкцій за невиконання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом винесення постанови не залежно від виконання, чи не виконання припису про усунення порушень таким суб'єктом містобудування, оскільки припис є лише вимогою для усунення порушення, а постанова про накладання штрафу рішенням субєкта владних повноважень про застосування заходів впливу, які спрямовані на запобігання виникнення такого правопорушення у майбутньому.

Відтак, суд не бере до уваги посилання позивача на те, що справа про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності повинна розглядатись лише після закінчення граничного строку виконання вимог припису.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За наведених обставин, суд приходить до висновку, що оспорювана постанови від 01.03.2016 №17-4.3/6 прийнята відповідачем в порядку і у спосіб, що визначені чинним законодавством та в межах наданих йому повноважень, обґрунтовано і правомірно.

З огляду на викладене, суд вважає, що відповідачем правомірність оспорюваної постанови підтверджена належними та допустимими доказами, а тому адміністративний позов до задоволення не підлягає.

Відповідно до вимог ст.94 КАС України, понесені позивачем судові витрати не відшкодовуються.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позову, - відмовити повністю.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Гломб Ю.О.