Справа № 826/24499/15
Суддя: Грибан І.О.
Дата ухвалення: 2016-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

09 червня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючий-суддя Грибан І.О.

судді Епель О.В., Карпушова О.В.

за участі :

секретар с/з Артюхіна М.А.

пр-к апелянта Глушков В.О.

пр-к позивача ОСОБА_4

розглянув в судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 лютого 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, треті особи: ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визнання дій протиправними, скасування рішення,

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області в якому заявив вимоги:

- визнати протиправними дії відповідача при прийнятті рішення від 10 вересня 2015 року щодо відводу складу дисциплінарної палати КДКА Київської області;

- скасувати рішення - виписку з протоколу засідання дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 10 вересня 2015 року про відвід складу дисциплінарної палати.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 лютого 2016 року позовні вимоги задоволено повністю.

Не погоджуючись з вказаною постановою відповідач подав апеляційну скаргу, в якій вказує на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить оскаржувану постанову скасувати та ухвалити нову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників процесу, що з'явилися, розглянувши доводи апеляційної скарги та заперечень на неї, дослідивши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 10 вересня 2015 року на засіданні дисциплінарної палати КДКА Київської області прийнято рішення, яким заяву позивача про відвід складу дисциплінарної палати КДКА Київської області задоволено частково, в частині відводу складу дисциплінарної палати КДКА Київської області, інші вимоги адвоката ОСОБА_5 залишено без задоволення. Вищезазначене рішення оформлено випискою з протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Київської області від 10 вересня 2015 року.

Позивач, звертаючись в суд з даним позовом, вважав, що : відповідачем під час прийняття рішення порушено регламент; в протоколі зазначені завідомо неправдиві відомості щодо розглянутих питань та учасників розгляду; розгляд справи відбувся під час зупинення без відповідного поновлення розгляду справи; засідання проводилось неповноважними членами дисциплінарної палати КДКА Київської області.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуване рішення в частині вирішення відводу членам дисциплінарної палати відповідача є протиправним, оскільки вчинене з порушенням процедури його прийняття та без вирішення питання поновлення провадження в дисциплінарній справі. Інші доводи позивача щодо обґрунтованості неправомірності оскаржуваного рішення судом першої інстанції відхилені як безпідставні та такі, що не знайшли свого підтвердження.

Колегія суддів, розглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги, дійшла висновку про обґрунтованість та правомірність зазначених вище висновків суду першої інстанції та вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Статтею 33 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (далі -Закон) визначено загальні умови дисциплінарної відповідальності адвоката. Зокрема, дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Процедура розгляду дисциплінарної справи стосовно адвоката визначена в статті 40 Закону.

Відповідно до частини першої та другої статті 40 Закону дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Відповідно до частини третьої статті 40 Закону адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Згідно частини сьомої статті 40 Закону під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Порядок роботи кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (далі - КДКА) в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі з реалізації повноважень, наданих Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а також процедуру розгляду питань, віднесених до її компетенції Законом, іншими актами, що регулюють діяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій визначає Регламент кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який затверджено Рішенням Ради адвокатів України від 16 лютого 2013 року №77 (далі - Регламент).

Регламент визначає: права, обов'язки, встановлює повноваження та порядок припинення повноважень голови КДКА, заступників голови КДКА - голів кваліфікаційної та дисциплінарної палат КДКА, їх заступників, секретаря КДКА, секретарів палат та членів КДКА; регулює порядок вирішення питань процедурної діяльності КДКА, що віднесені до її компетенції, організації проведення засідань КДКА, порядок прийняття рішень КДКА.

У Регламенті визначені процедура підготовки, розгляду та прийняття КДКА рішень з питань, що належать до її повноважень, та інші процедурні питання діяльності КДКА.

Відповідно до пункту 6.1.1 Регламенту формою роботи КДКА є засідання. Голова Комісії визначає порядок розгляду питань, що виносяться на засідання, місце, день та час проведення засідання, доповідачів по кожному питанню порядку денного.

Згідно пункту 7.1 Регламенту засідання КДКА (Палати) проводиться гласно і відкрито, із загальним обговоренням питань порядку денного. В окремих випадках, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці або іншої захищеної законом конфіденційної інформації чи з інших причин, визнаних поважними, КДКА (Палата) проводить закрите засідання. Рішення про проведення закритого засідання КДКА (Палати) приймається простою більшістю голосів її членів, які беруть участь у засіданні. Представники масової інформації допускаються на засідання за правилами пункту 6.1.5 цього Регламенту.

Пунктом 7.6 Регламенту встановлено, що засідання КДКА (Палати) протоколюється секретарем засідання. Протоколи засідань КДКА (Палати) підписуються Головою КДКА (Палати) та секретарем засідання. У протоколі засідання КДКА зазначається: місце, дата, час початку і закінчення засідання; дані про головуючого та секретаря; дані про присутніх та відсутніх членів КДКА (Палати); виклад змісту розглядуваних питань, виступів учасників засідання, прийнятого рішення.

Отже, усі рішення КДКА мають прийматися на відповідному засіданні, процедура якого повинна відповідати вимогам Регламенту, та фіксуватися у протоколі засідання.

Пунктом 6.4.2 Регламенту передбачено, що учасники засідання КДКА (Палати) мають право до початку засідання заявити відвід члену (членам комісії) за наявності об'єктивних даних, які свідчать про можливу упередженість чи зацікавленість члена комісії у вирішенні питання, включеного до порядку денного засідання; надавати усні чи письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи; заявляти клопотання; з дозволу головуючого висловлювати свої міркування з питань, що розглядаються; ставити питання іншим учасникам засідання (крім члену КДКА); висловлювати заперечення.

Судом першої інстанції встановлено, що 10.09.2015р. дисциплінарною комісією КДКА Київської області розглядалася заява позивача від 10 липня 2015 року про відвід Голови дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області та членів палати від розгляду дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_6 щодо дій адвокатів ОСОБА_9, ОСОБА_7, ОСОБА_5 щодо неналежного виконання адвокатами всоїх професійних обов'язків та вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до виписки з протоколу від 10 вересня 2015 року ОСОБА_10 ознайомила членів палати з заявою ОСОБА_5 про відвід повному складу палати разом з Головою палати та зазначено, що заява знаходиться в матеріалах справи.

Зі змісту самої заяви вбачається, що в описовій її частині заявник висловлював сумнів в неупередженості щодо всього складу палату. Разом з тим в прохальній частині заяви чітко визначав осіб, яким заявляє відвід : ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_20 ОСОБА_21, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16

З виписки з протоколу від 10 вересня 2015 року вбачається, що заявник просив виключити прізвище ОСОБА_17 з клопотання про відвід.

У виписці з протоколу від 10 вересня 2015 року також зазначено, що стосовно заяви ОСОБА_5 про відвід, палата, порадившись на місці, вирішила: заяву про відвід складу дисциплінарної палати КДКА Київської області задовольнити частково, в частині відводу складу дисциплінарної палати КДКА Київської області, інші вимоги адвоката ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Апелянт стверджує, що прийняття рішення у такий спосіб не суперечить Регламенту, оскільки останній визначає процедуру прийняття рішення лише одному або декільком членам палати.

Проте, колегія суддів не може погодитися з доводами апелянта, виходячи з того, що порядок голосування за відвід (самовідвід) чітко регламентовано нормами Регламенту.

Так, процедура прийняття рішення про відвід регламентована саме пунктом 7.5 Регламенту, яким визначено, що до початку розгляду заяви (скарги) особа, яка її подала чи відносно якої розглядається справа, має право заявити відвід члену КДКА з мотивів обґрунтованих сумнівів у його неупередженості або зацікавленості у результатах розгляду.

Відвід може бути заявлений будь-якому члену КДКА (Палати), який входить до її складу, незалежно від його участі у засіданні. Повний склад КДКА (Палати) доводиться до відома учасників засідання.

З тих самих підстав член КДКА може заявити собі самовідвід.

Відвід (самовідвід) вирішується іншими членами КДКА (Палати), присутніми на засіданні, без участі члена КДКА, якому був заявлений відвід (самовідвід), відкритим голосуванням більшістю голосів членів КДКА (Палати), які беруть участь у засіданні. У разі рівності голосів член КДКА вважається відведеним (самовідведеним).

Рішення про відвід (самовідвід) кількох членів КДКА приймається відносно кожного окремо.

Такий порядок обумовлено метою з'ясування наявності обґрунтованих підстав для відводу по кожному із членів палати окремо. Отже, і в разі заявлення відводу всьому складу палати, процедура вирішення цього питання не може бути більш спрощеною або формальною.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що дисциплінарна палата КДКА Київської області не мала права голосувати за відвід усіх членів дисциплінарної палати без обговорення та з'ясування підстав щодо кожного члена палати.

Крім того, колегія суддів, вважає, що судом першої інстанції вірно встановлено відсутність заяви позивача про відвід всьому складу дисциплінарної палати.

Відповідно рішення про відвід оформлене випискою з протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Київської області від 10 вересня 2015 року є незаконним та підлягає скасуванню.

Щодо доводів апелянта про відсутність порушених прав та інтересів позивача в спірних правовідносинах, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до приписів ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

За змістом п.8 ч.1 ст.3 КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду, а також суб'єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подана позовна заява до адміністративного суду.

Відповідно до положень ч.1 ст.6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

З аналізу наведених вище правових норм вбачається, що викладений у них принцип адміністративного судочинства полягає у захисті порушеного права, свободи або інтересу від порушення, що вже відбулося, тобто в наявності матеріально-правового інтересу позивача щодо оскаржуваного рішення, дій або бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

Позивач на власний розсуд визначає чи порушені його права рішеннями, дією або бездіяльністю суб'єкта владних повноважень.

Згідно з частинами першою, другою та третьою ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» , зокрема заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати; член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи; заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до частин першої, другої та третьої ст. 33 Закону, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом; дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною другою ст. 40 Закону розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб. Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Відповідно до частини першої ст. 41 Закону, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Отже, наведені вище порушення процедури прийняття рішення КДКА могли б вплинути в подальшому на вирішення дисциплінарною палатою КДКА питання притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

За таких підстав, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Викладені в апеляційній скарзі доводи не спростовують висновків суду першої інстанції.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в справі, підтверджених доказами, колегія суддів апеляційної інстанції підстав для його скасування не вбачає.

Керуючись ст. 160, 198, 200, 205, 206 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області залишити без задоволення, а постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 лютого 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий-суддя І.О.Грибан

Суддя О.В.Епель

Суддя О.В.Карпушова

Повний текст виготовлено - 14.06.2016.

Головуючий суддя Грибан І.О.

Судді: Карпушова О.В.

Епель О.В.