Справа № 686/2821/16-а
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2016-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 686/2821/16-а

Головуючий у 1-й інстанції: Колієв С.А.

Суддя-доповідач: Матохнюк Д.Б.

09 червня 2016 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Боровицького О. А. Сапальової Т.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 квітня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Хмельницькій області про скасування постанови щодо притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2016 року ОСОБА_2 звернулась в суд з адміністративним позовом до управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області (Упрвління ДАБІ у Хмельницькій області) про скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил від 18 січня 2016 року та визнання незаконною та скасування постанови №5 від 26 жовтня 2016 року по справі про адміністративне правопорушення.

11 квітня 2016 року Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області прийняв постанову про відмову у задоволенні адміністративного позову.

Не погоджуючись з судовим рішенням позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказану постанову та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

Сторони в судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце судового засідання повідомлені завчасно і належним чином, а відтак судом апеляційної інстанції у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 197 КАС України розглянуто справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, 18 січня 2016 року головним державним інспектором будівельного нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Хмельницькій області Гук Г.А. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил будівництва господарської будівлі за адресою: Хмельницька область, Волочиський район, с. Богданівна, вул. Перемоги, 15, за результати якої був складений акт.

У ході проведеної перевірки встановлено, що поруч з господарською будівлею - сараєм побудовано господарську будівлю загальним розміром 3,50*5,50 м. Будівництво такої споруди було розпочато в липні 2015 року з порушенням державних будівельних норм (будівництво на відстані 0,96 м від сусіднього хліва і менше 1,0 м від межі), чим порушено п. 3.24*, п. 3.25* ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень».

На момент перевірки будівельні роботи проведені у повному обсязі. Документи на земельну ділянку перебувають у стадії виготовлення. Будівництво здійснюється без затвердженого проекту (будівельного паспорта та без документу, який дає право на початок виконання будівельних робіт (повідомлення про початок виконання будівельних робіт), чим порушено ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», ст. 37 Закону України «Про основи містобудування».

За результатами позапланової перевірки відповідачем прийнято припис, згідно з яким вимагав усунути порушення будівельних норм, стандартів, правил, виготовити правовстановлюючі документи до 18 квітня 2016 року.

Також, відповідачем складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 96 КУпАП та 26 січня 2016 року винесено постанову про визнання ОСОБА_2 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 4250,00 грн.

Не погодившись із приписом та постановою, позивач звернулась до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач діяв на підставі, в межах та у спосіб, що передбаченні Конституцією та законами України, що виключає підстави для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17 лютого 2011 року (Закон №3038) до повноважень Інспекції ДАБК віднесено здійснення державного - архітектурно будівельного контролю шляхом проведення планових та позапланових перевірок об'єктів містобудування та накладення штрафів на порушників містобудівного законодавства.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону №3038 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Пунктом 3 ч. 4 ст. 41 Закону №3038 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Так, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (Порядок №553), визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів будівництва.

Згідно із п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Так, згідно із п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п. 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, серед інших:

1) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

2) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно із п. 16 Порядку №533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п. 17 Порядку №533).

Відповідно до п. 18 Порядку №533 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Пунктом 19 Порядку №533 визначено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Згідно із п. 20 Порядку №533 протокол протягом трьох днів після його складання та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно до п. 21 Порядку №533 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Згідно із п. 22 Порядку №533 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Колегія суддів вважає безпідставними твердження апелянта на те, що відповідачем порушено процедуру оформлення акта перевірки, припису протоколу та постанови, а саме акт, припис та протокол про адміністративне порушення складені без участі позивача; позивач була позбавлена можливості підписати протокол та внести в нього свої зауваження, накладене адміністративне стягнення є занадто суворим, визначена без урахуванням всіх обставин справи та особи правопорушника, з огляду на наступне.

Відповідачем при оформлення акта перевірки, припису протоколу дотримано вимоги Порядку №533, а саме в акті перевірки зазначено, що перевірка проводилась у присутності ОСОБА_2, в акті, приписі та протоколі інспектором здійснено відповідний напис про те, що ОСОБА_2 від підпису відмовилась і дані документи направлені на адресу позивача рекомендованими листами. Також, відповідачем у постанові про накладення адміністративного стягнення зазначені обставини, які пом'якшують покарання та призначили мінімальне покарання, яке визначене санкцією ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Що стосується накладення відповідачем адміністративного стягнення без урахуванням всіх обставин справи, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та матеріалами справи, 10 липня 2015 року головним державним інспектором відділу Хмельницького Управління ДАБІ у Хмельницькій області за результатами проведеної позапланової перевірки був винесений припис ОСОБА_2 про усунення виявлених порушень, а саме зобов'язано демонтувати дві стіни для улаштування літнього майданчика, чи під навісу, з відступленням на 1,0 від огорожі сусідської ділянки.

Вказаний припис ОСОБА_2 зобов'язалась виконати, про що подала відповідну письмову заяву.

Таким чином, при накладенні відповідачем адміністративного стягнення було враховано, що дане порушення позивачем не усунуто, ще з липня 2015 року по 18 січня 2016 року.

Крім того, колегія суддів не бере до уваги наданий ОСОБА_2 акт перевірки від 31 травня 2016 року, яким встановлено, що вона виконала вимоги припису від 18 січня 2016 року, оскільки на момент накладення на позивача адміністративного стягнення вказані порушення виконанні не були.

Відповідно до ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Колегія суддів дійшла висновку про те, що відповідач відповідно до ст. 71 КАС України навів підтверджуючі докази правомірності прийняття ним оскаржуваної постанови тим самим спростував доводи позивача.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.

Відповідно до ч.1 ст.200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду -без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваної постанови вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, та прийняв законне і обґрунтоване рішення, висновки суду відповідають обставинам справи, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення, а постанову Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 квітня 2016 року - залишити без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст. 212 КАС України.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Боровицький О. А. Сапальова Т.В.