Справа № 810/1943/16
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2016-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

13 червня 2016 року 810/1943/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Балаклицький А.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Броварської районної державної адміністрації Київської області, третя особа: Садівницьке товариство "Хвиля" про визнання протиправними дій та скасування державної реєстрації,

в с т а н о в и в:

09 червня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Броварської районної державної адміністрації Київської області, третя особа: Садівницьке товариство "Хвиля" про визнання протиправними дій державного реєстратора Реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції щодо державної реєстрації керівника Садівницького товариства "Хвиля" ОСОБА_2, проведену на підставі рішення загальних зборів уповноважених СТ "Хвиля" від 16.05.2015 (Протокол №1), та скасування державної реєстрації внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомостей про керівника Садівницького товариства "Хвиля" ОСОБА_2, проведену на підставі рішення загальних зборів уповноважених СТ "Хвиля" від 16.05.2015 (Протокол №1).

Положеннями частини другої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду, відмови у відкритті провадження у справі.

У свою чергу, відповідно до пункту 5 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з частиною другою статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд виходить з такого.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

В силу положень частини першої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до положень частини другої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк в шість місяців визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо оскарження рішення дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень.

Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з'ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з'ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як вбачається з предмету позовних вимог, позивач оскаржує дії державного реєстратора Реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції щодо державної реєстрації керівника Садівницького товариства "Хвиля" ОСОБА_2, проведену на підставі рішення загальних зборів уповноважених СТ "Хвиля" від 16.05.2015 (Протокол №1).

Як наголосив позивач у позовній заяві, про оскаржувані дії йому стало відомо 26.01.2016, коли до матеріалів цивільної справи №361/8015/15-ц було долучено витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відповідно до якого керівником Садівницького товариства "Хвиля" є ОСОБА_2 з 16.05.2015 на підставі протоколу загальних зборів уповноважених від 16.05.2015 №1.

Однак, такі пояснення позивача суд оцінює критично з огляду на таке.

Відповідно до положень статті 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" від 22.12.2005 №3262-IV (далі - Закон №3262) для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень (далі - Реєстр) - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. Суд загальної юрисдикції вносить до Реєстру всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі, не пізніше наступного дня після їх ухвалення або виготовлення повного тексту. Доступ до окремих думок суддів через Реєстр забезпечується у тому самому порядку, що й до судового рішення, стосовно якого викладено окрему думку.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону №3262).

Суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру (ч. 3 ст. 6 Закону №3262).

Згідно з частинами 1-3 статті 8 Закону №3262 інформація, внесена до Реєстру, повинна мати захист від її викрадення, перекручення чи знищення. Не допускається вилучення судових рішень із Реєстру. Не допускається внесення будь-яких змін до судових рішень, які внесені до Реєстру, крім випадків, що пов'язані з необхідністю виправлення технічної помилки, допущеної під час внесення судового рішення до Реєстру чи ведення Реєстру.

Таким чином, судові рішення, внесені до Реєстру, є належним та допустимим джерелом доказування та можуть використовуватися при здійсненні судочинства, у тому числі при розгляді питання чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом.

Як вбачається з інформації, наявної в Єдиному державному реєстрі судових рішень, та інформації щодо стадій розгляду судових справ, що розміщена на офіційному веб-порталі Судової влади України, 18 листопада 2015 рок ОСОБА_1 звернувся до Броварського міськрайонного суду Київської області із позовом до Садівницького товариства "Хвиля", в якому просив, зокрема, визнати незаконним та скасувати рішення зборів уповноважених членів СТ "Хвиля" від 16.05.2015 (протокол №1 від 16.05.2015).

З огляду на зазначене, судом встановлено, що станом на 18.11.2015 позивачу, як члену Садівницького товариства "Хвиля", було відомо про рішення загальних зборів уповноважених СТ "Хвиля" від 16.05.2015 (Протокол №1), згідно з яким, зокрема, обрано голову Садівницького товариства "Хвиля" в особі ОСОБА_2, та яке стало підставою для здійснення оскаржуваних дій.

Крім того, відповідно до положень частини 1 статті 16 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців" від 15.05.2003 №755-IV (в редакції станом на листопад 2015 року), який набрав чинності з 01.07.2004, Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення органів державної влади, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців з Єдиного державного реєстру.

Статтею 7 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців" від 15.05.2003 №755-IV визначено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, зокрема, забезпечує формування та ведення Єдиного державного реєстру; забезпечує оприлюднення відомостей з Єдиного державного реєстру про проведення реєстраційних дій, тощо.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, забезпечує на своєму офіційному сайті безоплатний доступ до відомостей з Єдиного державного реєстру, затверджує перелік таких відомостей, що необхідні для видачі документів дозвільного характеру та ліцензій, для укладення цивільно-правових договорів, у тому числі про осіб, які можуть вчиняти дії від імені особи, у тому числі відомості про розпорядника майна, санатора, голову комісії з припинення, ліквідатора, управителя майна, наявність обмежень щодо представництва.

При цьому, суд звертає увагу на те, що частиною 1 статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців" передбачено, що відомості про юридичну особу або фізичну особу-підприємця включаються до Єдиного державного реєстру шляхом внесення записів на підставі відомостей з відповідних реєстраційних карток та відомостей, що надаються юридичними особами державному реєстратору за місцезнаходженням реєстраційної справи згідно із законодавством України.

Так, в Єдиному державному реєстрі містяться відомості, зокрема, про органи управління юридичної особи; прізвище, ім'я, по батькові, дата обрання (призначення) та реєстраційні номери облікових карток платників податків, які обираються (призначаються) до органу управління юридичної особи, уповноважених представляти юридичну особу у правовідносинах з третіми особами, або осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори; дані про наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи; дата та номер запису про проведення державної реєстрації юридичної особи, дати та номери записів про внесення змін до нього.

В той же час, відповідно до статті 20 даного Закону відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, є відкритими і загальнодоступними, за винятком реєстраційних номерів облікових карток платників податків, відомостей про відкриття та закриття рахунків, накладення та зняття арештів на рахунки та майно.

Відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, надаються у формі: відкритого доступу через офіційний веб-сайт центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, до актуальних на момент запиту та на визначену дату відомостей Єдиного державного реєстру шляхом їх пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування.

Таким чином, суд зазначає, що всі реєстраційні дії суб'єкта владних повноважень з 2003 року відображено в Єдиному державному реєстрі, доступ до якого є відкритим і загальнодоступним.

Тобто, про факт проведення державної реєстрації керівника Садівницького товариства "Хвиля" ОСОБА_2, проведену на підставі рішення загальних зборів уповноважених СТ "Хвиля" від 16.05.2015 (Протокол №1), та внесення таких відомостей до Єдиного державного реєстру, а отже і про порушення свого права, як члена вказаного товариства, позивач міг дізнатися ще в травні 2015 року.

Крім того, із наданої позивачем копії довідки про розмір цільових і членських внесків члена садівницького товариства "Хвиля" ОСОБА_1 вбачається, що вона видана 09.06.2015 та підписана головою правління СТ "Хвиля" ОСОБА_2

Також, із наданої позивачем копії листа від 04.11.2015, яке адресовано начальнику Броварського міськрайонного управління юстиції Кузнєцову В.О., вбачається, що позивачу було відомо, що станом на зазначену дату головою правління СТ "Хвиля" у реєстраційних документах значиться ОСОБА_2

Наведені обставини, на переконання суду, свідчать, що посилання позивача про те, що про оскаржувані дії йому стало відомо 26.01.2016, коли до матеріалів цивільної справи №361/8015/15-ц було долучено витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відповідно до якого керівником Садівницького товариства "Хвиля" є ОСОБА_2 з 16.05.2015 на підставі протоколу загальних зборів уповноважених від 16.05.2015 №1, є штучною умовою для приховання дійсного моменту коли позивач дізнався чи мав дізнатись про порушення своїх прав, з метою обходу процесуального законодавства щодо строку на звернення до адміністративного суду.

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Таким чином, враховуючи, що позивачу з 04-18 листопада 2015 року достеменно було відомо про те, що головою правління СТ "Хвиля" у реєстраційних документах значиться ОСОБА_2, суд вважає, що у позивача було достатньо часу для звернення до суду за захистом своїх прав, а тому не знаходить підстав для визнання причин пропуску строку поважними.

Як було встановлено судом, з даною позовною заявою позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду лише 09.06.2016 (про що свідчить штемпель вхідної кореспонденції канцелярії Київського окружного адміністративного суду на першому аркуші позовної заяви), а відтак, із порушенням шестимісячного строку на звернення до суду, визначеного статтею 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Жодних заяв чи клопотань щодо поновлення строків у разі їх пропуску із поважних причин позивач суду не заявляв і в позовній заяві вони не наведені, а обставини, які б надавали суду підстави вважати, що позивач пропустив строк звернення до суду з поважних причин, судом не встановлені.

Враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку, що позивач звернувся до суду із порушенням строку на звернення до суду, визначеного статтею 99 Кодексу адміністративного судочинства України.

Статтею 100 Кодексу адміністративного судочинства України визначено правові наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду. Так, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала (частина перша статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

З огляду на зазначене та беручи до уваги те, що адміністративний позов подано позивачем з порушенням шестимісячного строку на звернення до суду, оскільки жодних належних та допустимих доказів, які б надавали суду підстави обчислювати цей строк від іншої дати ніж з 04-18.11.2015 матеріали позовної заяви не містять, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 99, 100, 107, 155, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Броварської районної державної адміністрації Київської області, третя особа: Садівницьке товариство "Хвиля" про визнання протиправними дій та скасування державної реєстрації, - залишити без розгляду.

Копію ухвали разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 КАС України.

Суддя Балаклицький А. І.