Справа № 817/617/16
Суддя: Гломб Ю.О.
Дата ухвалення: 2016-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

06 червня 2016 р.Р і в н еСправа №817/617/16

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гломба Ю.О., розглянувши в порядку скороченого провадження адміністративну справу за позовом

Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області
до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1
про застосування заходів реагування,
ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області (далі - ГУ ДСНС України у Рівненській області) звернуся до Рівненського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1Д.) про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) щодо повного зупинення експлуатації кафе-бару "Кармен" по вул.Центральна, 7 Б у смт.Клевань Рівненського р-ну Рівненської обл., шляхом опечатування вхідних дверей приміщень та відключення від системи електрозабезпечення, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері технічної та пожежної безпеки.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.183-2 КАС України, скорочене провадження застосовується в адміністративних справах щодо застосування у випадках, передбачених законом, заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), якщо вони можуть бути застосовані виключно за судовим рішенням.

Частиною 4 статті 183-2 КАС України передбачено, що суддя розглядає справу в порядку скороченого провадження одноособово, без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.

Ухвалою про відкриття скороченого провадження від 13 травня 2016 року відповідачу було надано десятиденний строк з дня отримання ухвали, копії позовної заяви та копій документів для подання заперечення. ФОП ОСОБА_1 повідомлена належним чином, у вказаний строк заперечень на адміністративний позов та заяви про визнання позову не подала.

Давши оцінку доказам у справі, повно і всебічно зясувавши всі обставини справи в їх сукупності на підставі чинного законодавства, перевіривши їх дослідженими доказами, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що ГУ ДСНС України у Рівненській області у період з 04.04.2016 по 15.04.2016, на підставі наказу від 01.04.2016 №11 та посвідчення від 01.04.2016 №93, проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки господарської одиниці - кафе-бар "Кармен", який належить ФОП ОСОБА_1 та розташований по вул.Центральна, 7Б в смт.Клевань Рівненського району Рівненської області (а.а.с.11-12, 14).

За результатами проведення перевірки складено акт перевірки №52 (а.а.с.15-17), у якому, серед іншого, зафіксовано порушення відповідачем ОСОБА_2 цивільного захисту України, п.16 Розділу ІІ, п.2.3, п.2.5, п.2.16, п.2.22 Розділу ІІІ, п.1.16, п.1.20, п.1.21 Розділу ІV, п.1.4, п.2.1, п.3.6, п.3.17 Розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - Правила №1417), п.10 Порядку проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких пов'язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.10.2013 №819 (далі - Порядок №819), а саме: будівлю не забезпечено адресним вказівником (назва вулиці, номер будинку) освітлюваними у темний час доби; не заключено договір на технічне обслуговування автоматичної пожежної сигналізації з спеціалізованою організацією, яка має дозвіл на виконання даних робіт; сигнал від приймально-контрольного приладу автоматичної пожежної сигналізації не виведено на пульт централізованого пожежного спостереження пожежної охорони; дерев'яні конструкції горища будівлі не оброблено вогнезахисним розчином; не проведено ревізію пристроїв блискавко захисту; не проведено замір опору ізоляції електричної мережі; грати на вікнах не забезпечено для розкривання, розсування або знімання; не встановлено вказівник місця розташування пожежного гідранта; приміщення кафе-бару не дозабезпечено первинними засобами пожежогасіння згідно з нормами належності (вогнегасниками); не проведено технічне обслуговування вогнегасників на спеціалізованому пункті; електрощити, групові електрощитки не захищено автономними системами пожежогасіння та не забезпечено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту; тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах не відповідає вимогам ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва» (не встановлено протипожежні сертифіковані двері в приміщені котельні); посадова особа відповідальна за пожежну безпеку на об'єкті не пройшла навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому законодавством; не забезпечено проходження навчань в навчально-методичному центрі цивільного захисту та безпеки життєдіяльності категорій осіб керівного складу та фахівців, діяльність яких пов'язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V)

Відповідно до ст.1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Пунктами 1 та 7 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052 (далі - Положення №1052), визначено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, що утворюється для забезпечення реалізації державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності, та який здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.01.2013 №33 «Про утворення територіальних органів Державної служби з надзвичайних ситуацій та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», територіальним органом ДСНС на території Рівненської області є ГУ ДСНС України у Рівненській області.

Підпунктами 39 та 42 пункту 4 Положення №1052 визначено, що ДСНС відповідно до покладених на неї завдань організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, субєктами господарювання, та зокрема, здійснює державний нагляд (контроль) за:

- вжиттям інженерно-технічних заходів цивільного захисту відповідно до закону;

- діяльністю аварійно-рятувальних служб, станом їх готовності до реагування на аварії та надзвичайні ситуації, а також вживає заходів до зупинення діяльності неатестованих аварійно-рятувальних служб у порядку, визначеному законодавством;

- дотриманням періодичності навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких повязана з організацією і здійсненням заходів цивільного захисту, та вживає заходів для усунення виявлених недоліків.

В свою чергу, відносини, повязані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обовязки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, регулюється ОСОБА_2 цивільного захисту України (стаття 1).

В силу вимог ст. 64, 65, 66 ОСОБА_2 цивільного захисту України, ГУ ДСНС України у Рівненській області здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до чинного законодавства.

Згідно зі ст.5 Закону №877-V, підставами для здійснення планових заходів є річний або квартальний план, який затверджується органом державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч.3 ст.55 ОСОБА_2 цивільного захисту України, забезпечення пожежної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (далі - обєкт), встановлюються Правилами №1417.

Так, пунктом 16 Розділу ІІ Правил №1417 визначено, що посадові особи та працівники проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року №444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях».

Відповідно до п.2.3, п.2.5, п.2.16 та п.2.22 Розділу ІІІ Правил №1417, тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах повинен відповідати вимогам ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека обєктів будівництва». Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватись у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, що перешкоджають нормальному зачиненню протипожежних дверей. Деревяні конструкції в будинках усіх ступенів вогнестійкості, крім V, повинні піддаватися вогнезахисному оброблянню, за винятком вікон, дверей, воріт, підлоги, стелажів. У разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчинені (зняті). Установлювати глухі ґрати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших об'єктах, розрахованих на одночасне перебування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку. Будинки та інші об'єкти мають бути забезпечені адресними вказівниками (назва вулиці, номер будинку), встановленими на фасадах будівель або інших видних місцях і освітлюваними у темний час доби.

Пунктами 1.16, 1.20 та 1.21 Розділу ІV Правил №1417 передбачено, що електрощити, групові електрощитки повинні бути захищені автономними системами пожежогасіння та оснащуватися схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки). Замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ. Захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

Згідно з п.1.4 Розділу V Правил №1417, монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ повинно проводитись відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2010 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту».

Відповідно до п.2.1 Розділу V Правил №1417, Зовнішній протипожежний водопровід повинен відповідати таким вимогам: 1) необхідність облаштування системи зовнішнього протипожежного водопроводу населених пунктів, підприємств та вимоги до цих систем визначаються ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі»; 2) відповідальними за технічний стан пожежних гідрантів, установлених на мережі водопроводу населених пунктів, є відповідні служби (організації, установи), які утримують ці мережі водопроводу, а на території підприємств - їх власники або орендарі; 3) пожежні гідранти та пожежні резервуари повинні бути справними і утримуватися таким чином, щоб забезпечити безперешкодний забір води пожежними автомобілями; 4) у разі відключення ділянок водопровідної мережі та гідрантів або зменшення тиску мережі нижче за потрібний необхідно сповіщати про це пожежно-рятувальні підрозділи; 5) для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу необхідно 1 раз на рік проводити випробування на тиск та витрату води з оформленням акта. Випробування водопроводу повинно проводитися також після кожного ремонту, реконструкції або підключення нових споживачів до мережі водопроводу; 6) пожежні гідранти і водойми повинні мати під'їзди з твердим покриттям. У разі наявності на території обєкта або поблизу нього (у радіусі до 200 м) природних або штучних вододжерел до них повинні бути влаштовані підїзди з майданчиками (пірсами) розміром не менше 12 x 12 м для встановлення пожежних автомобілів і забирання води будь-якої пори року; 7) витрачений під час гасіння пожежі протипожежний запас води з резервуарів має бути відновлений у строк згідно з ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі і споруди»; 8) пожежні резервуари (водойми) та їх обладнання повинні бути захищені від замерзання води. Узимку для забирання води з відкритих вододжерел слід встановлювати утеплені ополонки розміром не менше 0,6 x 0,6 м, які мають утримуватись у зручному для використання стані; 9) підтримання у постійній готовності штучних водойм, водозабірних пристроїв, під'їздів до вододжерел покладається: на підприємстві - на його власника (орендаря); у населених пунктах - на органи місцевого самоврядування; 10) біля місць розташування пожежних гідрантів і водойм повинні бути встановлені (відповідальні за встановлення - згідно з підпунктом 9 цього пункту) покажчики (об'ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); для пожежної водойми - літерним індексом ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми; 11) водонапірні башти повинні бути забезпечені під'їздом з твердим покриттям і пристосовані для відбору води пожежно-рятувальною технікою будь-якої пори року. На корпус водонапірної башти слід наносити позначення, яке вказує на місце розташування пристрою для забирання води пожежно-рятувальною технікою; 12) не допускається використовувати для побутових, виробничих та інших господарських потреб протипожежний запас води, що зберігається в резервуарах, водонапірних баштах, водоймах та інших ємнісних спорудах.

Територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку. Ця вимога стосується також будівель, споруд та приміщень, обладнаних будь-якими типами систем пожежогасіння, пожежної сигналізації або внутрішніми пожежними кран-комплектами. До початку експлуатації обєкти (будинки, споруди, приміщення, технологічні установки) повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з Типовими нормами належності вогнегасників, затвердженими наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року № 151, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за № 554/9153. Технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року № 152, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за № 555/9154, а також ДСТУ 4297-2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги» (п.3.6 та п.3.17 Розділу V Правил №1417).

Механізм проведення навчання керівного складу та фахівців, діяльність яких повязана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту визначається Порядком №819, пунктом 10 якого передбачено, що особи керівного складу та фахівці органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, субєктів господарювання, діяльність яких повязана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, у перший рік призначення на посаду і періодично один раз на три - пять років зобовязані проходити функціональне навчання.

Згідно зі ст.3 Конституції України, людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Жодних доказів відсутності порушень, викладених у акті перевірки, чи їх усунення відповідачем суду не надано.

Відповідно до ч.7 ст.7 Закону №877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Згідно з ч.5 ст.4 Закону №877-V, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг субєктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Таким чином, позивач звернувся до суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування у межах повноважень та у спосіб, встановлених чинним законодавством України.

За наведених обставин, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до вимог статті 94 КАС України, судові витрати з відповідача не присуджуються.

Керуючись статтями 160-163, 183-2 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позов задовольнити повністю.

Застосувати до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (ідентифікаційний №) захід реагування: зупинити експлуатацію кафе-бару "Кармен" по вул.Центральна, 7Б у смт.Клевань Рівненського р-ну Рівненської обл., шляхом опечатування вхідних дверей приміщень та відключення від системи електрозабезпечення, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері технічної та пожежної безпеки.

Відповідач зобовязаний виконати постанову суду негайно.

Постанова суду першої інстанції є остаточною, крім випадків оскарження її в апеляційному порядку. У разі апеляційного оскарження постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Гломб Ю.О.