Справа № 806/5356/15
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2016-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________
Головуючий у 1-й інстанції: Чернова Г.В.
Суддя-доповідач:Капустинський М.М.
УХВАЛА

іменем України

"07" червня 2016 р. Справа № 806/5356/15

Житомирський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Капустинського М.М.

суддів: Мацького Є.М.

Шидловського В.Б.,

за участю секретаря судового засідання Гунько Л.В.,

апелянта, представника та представників 3-х осіб, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від "14" квітня 2016 р. про залишення позову без розгляду у справі за позовом ОСОБА_3 до Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області треті особи - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання неправомірними дій, визнання протиправним та скасування акту ,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 14.04.2016р. відмовлено в задоволенні клопотання ОСОБА_3. Адміністративний позов ОСОБА_3 до Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області про визнання неправомірними дій, визнання протиправним та скасування акту залишено без розгляду.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, ОСОБА_3 звернулась до суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу суду від 14.04.2016р. скасувати з підстав, наведених у скарзі та прийняти рішення по суті заявлених вимог.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, дослідивши докази, зібрані в матеріалах справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення скарги з огляду на наступне.

Звертаючись з позовом до суду, ОСОБА_3 заявила клопотання про визнання причин пропущення строку зі зверненням до суду з позовом поважними та поновити його. В обґрунтування своїх вимог ОСОБА_3 посилається на те, що 16.12.2014 року звернулась до адміністративного суду із позовом про скасування розпорядження голови Житомирської районної державної адміністрації від 25.12.2008 №1504 про затвердження акта державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта "Одноповерховий житловий будинок з цокольним та мансардним поверхами і господарськими будівлями" в АДРЕСА_5. На запит суду Житомирською районною державною адміністрацією надано копію з оригіналу акту, який зберігається в адміністрації і яка відрізняється від копії, наданої суду. За фактом підроблення вказаних документів було порушено кримінальне провадження №0000676 від 29.05.2015 і на даний час проводиться досудове розслідування. В зв'язку із тим, що копії з акта, оригінал якого зберігається в райдержадміністрації, різні, її представником на підставі запиту в липні 2015 року була витребувана в КП "Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації" інвентаризаційна справа №342 на вказаний будинок, в складі якої міститься другий оригінал акта державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта. Таким чином, ОСОБА_3 оскаржується саме другий оригінал акта державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта "Одноповерховий житловий будинок з цокольним та мансардним поверхами і господарськими будівлями" в АДРЕСА_5. Враховуючи вказане, акт оскаржується в строки, передбачені ч.2 ст.99 КАС України.

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення від 14.04.2016р., яким позов залишено без розгляду, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України "Про Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів" від 22 вересня 2004 р. №1243 (діяла під час прийняття розпорядження про затвердження спірного акту), було визначено основні вимоги та умови прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів незалежно від джерел фінансування їх будівництва.

Абзацом 2 пункту 1 даної Постанови визначено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів полягає у підтвердженні державними приймальними комісіями готовності до експлуатації об'єктів нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд як житлово-громадського, так і виробничого призначення, інженерних мереж та споруд, транспортних магістралей, окремих черг пускових комплексів (далі - закінчені будівництвом об'єкти), їх інженерно-технічного оснащення відповідно до затвердженої в установленому порядку проектної документації, нормативних вимог, вихідних даних на проектування.

Згідно пункту 25 Постанови, закінчені будівництвом приватні житлові будинки садибного типу, дачні та садові будинки приймаються в експлуатацію у порядку, визначеному Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями та погодженому з Мінрегіонбудом.

Пунктом 27 Постанови передбачено, що за результатами роботи державної приймальної комісії складається акт про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта, форма якого затверджується Мінрегіонбудом.

Акт державної приймальної комісії підлягає затвердженню у 15-денний строк органом виконавчої влади чи органом місцевого самоврядування, що утворив цю комісію, та реєструється в інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, яка видала дозвіл на виконання будівельних робіт.

Крім того, п.11 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом приватних житлових будинків садибного типу, дачних та садових будинків, затвердженого розпорядженням голови обласної державної адміністрації від 22.03.2005 №44 та зареєстрованого в Житомирському обласному управлінні юстиції, містить аналогічну пункту 27 Постанови норму, згідно якої, за результатами роботи комісії складається акт установленої форми про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта (а.с.14-15).

Як слідує із вказаних норм, акт про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта складається в одному екземплярі, тому суд першої інстанції вважав безпідставним посилання позивача на те, що ним оскаржується другий оригінал акту.

Також, суд першої інстанції виходив з того, що позивач звертався із позовом в порядку цивільного провадження, однією з вимог якого було визнати незаконним розпорядження голови Житомирської районної державної адміністрації від 25.12.2008 №1504 в частині затвердження актів державної приймальної комісії про введення в експлуатацію житлового будинку за адресою: АДРЕСА_5.

В межах даної справи позивач оскаржує дії державної приймальної комісії та акт державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта "Одноповерховий житловий будинок з цокольним та мансардним поверхами і господарськими будівлями" в АДРЕСА_5, затверджений розпорядженням голови Житомирської районної державної адміністрації від 25.12.2008 №1504.

Оскаржуючи оригінал акту, про який позивачу стало відомо під час ознайомлення з інвентаризаційною справою №342, суд першої інстанції звернув увагу на те, що позивачем, ні в позовній заяві, ні під час надання суду пояснень не зазначено точної дати ознайомлення.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку, що про оспорюваний акт позивачу стало відомо ще під час розгляду Житомирським районним судом справи №278/3184/13-ц в 2014 році, а з даним позовом в порядку адміністративного судочинства позивач звернувся лише 17.12.2015 року, тобто з пропуском 6-місячного терміну звернення.

Колегія суддів не погоджується з зазначеним висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Таким чином, правовий припис "в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом" означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, які встановлені законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Частиною 2 статті 99 КАС України встановлено, що шестимісячний строк для звернення до адміністративного суду, що пов'язане зі специфікою правовідносин, а також має сприяти наданню доказів, підвищує їхню достовірність і тим самим сприяє встановленню істини у конкретній адміністративній справі.

Дана норма закону означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч.1 ст.100 КАС України, пропущення строку звернення до адміністративного суду є підставою для залишення позову без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка його подала, не знайде підстав для поновлення строку.

Як слідує з пояснень позивача та які не протирічать матеріалам справи, про наявність оригіналу Акту приймальної комісії позивач дізнався під час ознайомлення з засвідченою копією інвентарізаційної справи де містився зазначений акт та яка (копія справи) була надана на запит адвоката комунальним підприємством ЖОМБТІ Житомирської обласної ради за №592 від 06.07.2015 року (а.с.5,8,12).

Крім цього, як пояснив позивач, до ознайомлення з ксерокопією інвентарізаційної справи, вважаючи, що Акта не існує, так як державна приймальна комісія не утворювалась, нею і оскаржувалося в судовому порядку саме розпорядження голови райдержадміністрації в частині затвердження актів державної приймальної комісії, а не сам Акт.

Дані твердження позивача, матеріалами справи та поясненнями в суді Відповідачем, не спростовані. 04.04.2016 року відповідач, явка якого судом першої інстанції була визнана обов"язковою, на 14.04.2016 року в засідання не з"явився, а комунальним підприємством ЖОМБТІ Житомирської обласної ради, вимагаємих судом оригіналів документів - надано не було.

Твердження суду першої інстанції, що позивачу було відомо про існування Акту ще в 2014 році, з посиланням на матеріали цивільної справи №278/3184/13-ц, на думку колегії суддів є безпідставним, так як предметно справа є іншою від розглядаємої в адміністративному порядку про що і було зазначено в ухвалі суду першої інстанції (а.с.110-112).

Крім того, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що звернення ОСОБА_3 з заявою до прокурора області по проведення перевірки наведених в заяві обставин щодо підробки акту державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта в АДРЕСА_5, дає підстави вважати, що про існування Акту ОСОБА_3 було відомо уже 31.03.2015 року (часу звернення з заявою), що вбачається із ухвали Богунського районного суду м.Житомира від 21.05.2015 (а.с.96). Виходячи зі змісту заяви та мети перевірки (встановлення підробки Акту) зазначене звернення, на думку колегії, може свідчити лише на підтвердження сумнівів позивача в законності існування такого Акту та наявності його оригіналу.

Існування ж різних копій одного акту державної приймальної комісії, про які позивачу було відомо в різні періоди часу 2014 року, не могли бути підставою для звернення до суду по їх оскарженню, оскільки оскарженню підлягає оригінал акту (який складається в одному екземплярі), а не його копії.

Таким чином, залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо пропуску позивачем строку звернення до суду.

Отже, ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, тому, відповідно до ст.204 КАС України, підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Вимога апелянта, щодо прийняття судом апеляційної інстанції рішення відповідно до позовних вимог, які не були розглянуті судом першої інстанції по суті, не грунтується на діючому законодавстві. Тому апеляційна скарга задовольняється частково.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 198, 204, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.

Ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від "14" квітня 2016 р. скасувати та прийняти нову ухвалу, якою справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання її в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя М.М. Капустинський

судді: Є.М. Мацький

В.Б. Шидловський

Повний текст cудового рішення виготовлено "09" червня 2016 р.

Роздруковано та надіслано:р.л.п.

1- в справу:

2,3 - позивачу/позивачам: ОСОБА_3 АДРЕСА_5

- АДРЕСА_1,

4- відповідачу/відповідачам: Житомирська районна державна адміністрація Житомирської області вул.Л.Українки,1,м.Житомир,10003

5-третій особі: ОСОБА_4 - АДРЕСА_6,

6 - ОСОБА_5 - АДРЕСА_2,10001,

7 - представнику позивача ОСОБА_6, АДРЕСА_3,

8 - ОСОБА_7, АДРЕСА_7,

9 - представнику третьої особи, ОСОБА_8, АДРЕСА_4,

10 - ОСОБА_9 , 10000, АДРЕСА_2.

,