Справа № 810/5605/13-а
Суддя: Бужак Н.П.
Дата ухвалення: 2016-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/5605/13-а Головуючий у 1-й інстанції: Терлецька О.О.
Суддя-доповідач: Бужак Н.П.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Твердохліб В.А.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Української міської ради Обухівського району Київської області та Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро-Надра» на постанову Київського окружного адміністративного суду від 08.04.2016 року у справі за адміністративним позовом Київського міжрайонного екологічного прокурора Дніпровської екологічної прокуратури до Української міської ради, Виконавчого комітету Української міської ради, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпро-Надра» про визнання протиправним та скасування рішення,-

У С Т А Н О В И В:

Київський міжрайонний екологічний прокурор Дніпровської екологічної прокуратури звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Української міської ради, Виконавчого комітету Української міської ради, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Дніпро-Надра» про визнання протиправним та скасування рішення від 12.09.2013 року «Про розгляд подання Київської міжрайонної екологічної прокуратури», п.4 рішення п»ятдесят шостої сесії п»ятого скликання Української міської ради від 13.05.2010 року «Про надання дозволу на розробку технічної документації на днопоглиблення»; п.3 рішення виконавчого комітету Української міської ради від 24.06.2010 року №246 ТОВ «Дніпро-Надра» погоджено проект «розчищення та днопоглиблення ділянок Канівського водосховища в районі дельти ріки Стугна для покращення екологічного стану водосховища та забезпечення судноплавства маломірного прогулянкового флоту а адміністративних межах Української міської ради Обухівського району Київської області».

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2016 року позовні вимоги задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Українська міська рада Обухівського району Київської області та ТОВ «Дніпро-Надра» подали апеляційні скарги в яких просять скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційних скарг, заслухавши осіб, що з'явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до рішення п'ятдесят шостої сесії п'ятого скликання Української міської ради від 13.05.2010 року ТОВ «Дніпро-Надра» надано дозвіл на розробку технічної документації на проведення робіт з днопоглиблення в акваторії Канівського водосховища (в районі гирла р. Стугна) біля м. Українка, Обухівського району Київської області.

У п.4 даного рішення Українська міська рада дозволила ТОВ «Дніпро-Надра» компенсувати вартість робіт з днопоглиблення та покриття понесених витрат шляхом використання піднятого грунт (піщано-гравійну суму) у власній господарській діяльності, у т.ч., продавати третім особам за вільними ринковими цінами на власний розсуд.

Рішенням виконавчого комітету Української міської ради від 24.06.2010 року №246 ТОВ «Дніпро-Надра» погоджено робочий проект «Розчищення та днопоглиблення ділянок Канівського водосховища в районі дельти р. Стугна для покращення екологічного стану водосховища та забезпечення судноплавства маломірного прогулянкового флоту в адміністративних межах Української міської ради Обухівського району Київської області».

У п.3 рішення передбачено передачу для потреб м. Українки близько 2 тис. тон піднятого для пляжів міста та забезпечення безпечного дорожнього руху в зимовий період 2010-2011 років.

На підставі погодженого проекту ТОВ «Дніпро-Надра» отримало дозвіл від 23.09.2010 року №26 на днопоглиблення двох ділянок Канівського водосховища, які розташовані в районі дельти р. Стугна біля м. Українка Обухівського району, Київської області

Природоохоронною прокуратурою Дніпровської екологічної прокуратури в порядку нагляду за додержанням та застосуванням законів проведено перевірку в сфері охорони та використання надр.

28.08.2013 року прокурором було внесено акт за №42-2396 прокурорського реагування - подання до Українського міського голови щодо усунення відповідних порушень та недопущення їх у подальшому.

25.09.2013 року до прокуратури надійшло відповідь з копією рішення Української міської ради від 12.09.2013 року про відхилення подання прокурора.

У зв'язку з вищезазначеним прокурор у встановлені законом строки звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до. ст. 14 Закону України «Про надра» у редакції Закону станом на час прийняття оскаржуваного рішення надра надаються у користування для:

-геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення;

- видобування корисних копалин;

-будівництва та експлуатації підземних споруд, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод;

-створення геологічних територій та об'єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам'ятки природи,

-лікувальні, оздоровчі заклади та ін;

-задоволення інших потреб.

За змістом статті 5 Закону родовища корисних копалин - це нагромадження мінеральних речовин в надрах, на поверхні землі, в джерелах вод та газів, на дні водоймищ, які за кількістю, якістю та умовами залягання є придатними для промислового використання.

Корисні копалини за своїм значенням поділяються на корисні копалини загальнодержавного і місцевого значення. віднесення корисних копалин до корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення здійснюється КМ України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища (ст. 6 Закону).

Відповідно до Постанови КМ України від12 грудня 1994 року №827 «Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення» визначено, що сировина піщано-гравійна (галька - піщано-гальковий матеріал, гравій - ракуша) відносяться до переліку корисних копалин загальнодержавного значення.

Згідно Інструкції із застосування Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр до родовищ піску і гравію, затвердженої Наказом Державної комісії по запасах корисних копалин при Міністерстві охорони навколишнього природного середовища України 25.06.2007 року №198:

-п.3.6. Піщано-гравійна порода - сипка гірська порода з умістом гравійної складової більше 30%;

-п.3.8 Родовища піску та гравію - просторово визначені ділянки надр, у межах яких виявлені, геологічно вивчені та економічно оцінені поклади пісків та гравію, які за своїми властивостями, якістю, умовами залягання та кількістю запасів є економічно доцільними для промислової розробки і використання відповідно до встановлених державних стандартів та технічних вимог споживача.

Статтею 1 Закону України «Про надра» визначено, що надра - це частина земної кори, що розташована під поверхнею суші та дном водоймищ і простягається до глибин, доступних для геологічного вивчення та освоєння.

Під час виконання днопоглиблювальних робіт русел рік має місце порушення цілісності надр, тобто фактично відбувається користування надрами у розумінні ст. 14 зазначеного закону.

Отже, суд першої інстанції вірно не прийняв доводи представника третьої особи про те, що при здійсненні днопоглиблювальних робіт піднімалась піщано-гравійна суміш, яка не є корисною копалиною.

Постановою КМ України від 30 травня 2011 року №615 «Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами» визначено, що дозволи надаються Держгеонадрами переможцями аукціонів з їх продажу та без проведення аукціонів у випадках, передбачених п.8 цього Порядку, Держгеонадрами, крім корисних копалин місцевого значення на території АР Крим, дозволи на видобування яких надаються Радою Міністрів АР Крим згідно з цим Порядком.

Надання надр у користування, за винятком надання надр на умовах угод про розподіл продукції, погоджується з: Радою Міністрів АР Крим, відповідними обласними, Київською і Севастопольською міськими радами - на користування ділянками надр з метою геологічного вивчення, розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, а також для цілей, не пов»язаних з видобуванням корисних копалин; відповідними районними, міськими, селищними, сільськими радами - на користування ділянками надр, що містять корисні копалини місцевого значення; Мін природи - на всі види користування надрами; Держпраці - на геологічне вивчення з дослідно-промисловою розробкою та видобування, а також для цілей, не пов»язаних із видобуванням корисних копалин, в частині державного гірничого нагляду (п.9 Постанови КМ України від 20.05.2011 №615 «Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами»).

Відповідно до ст. 10 Кодексу України «Про надра» до відання сільських, селищних, міських та районних Рад народних депутатів на їх території у порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законодавчими актами, належить:

1) погодження клопотань про надання надр у користування з метою геологічного вивчення, розробки родовищ корисних копалин місцевого значення;

2) реалізація місцевих програм розвитку мінерально-сировинної бази, раціонального використання та охорони надр;

3) обмеження діяльності підприємств, установ, організацій і громадян у випадках і в порядку, передбачених цим Кодексом;

4) здійснення контролю за використанням та охороною надр;

5) вирішення інших питань у сфері регулювання гірничих відносин у межах своєї компетенції.

Отже, як вірно вказав суд першої інстанції, органи місцевого самоврядування не приймають остаточного рішення по наданню суб'єкту господарювання права на користування надрами, а лише погоджують відповідне клопотання такого суб'єкта з урахуванням того, що піщано-гравійна суміш є надрами загальнодержавного значення і на її видобування потрібно спеціальні дозволи.

Суд вірно не взяв до уваги доводи відповідача про те, що дане питання було предметом розгляду в ході проведення досудового слідства по кримінальній справі, оскільки питання законності відповідного рішення міської ради, його скасування може бути предметом розгляду лише в рамках адміністративного судочинства.

Факт продажу суміші в ході розгляду справи у суді першої інстанції та в суді апеляційної інстанції відповідачем та представником третьої особи не спростовувався.

Крім того, в оспорюваному рішенні зазначено, що на ТОВ «Дніпро Надра» покладено обов'язок розглянути питання щодо поставки для потреб м. українки біля 1000 т піднятого грунту.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції прийшов до правильного висновку, що оскаржувані рішення прийняті з порушенням норм чинного законодавства України, а тому є протиправними і підлягають скасуванню.

Щодо доводів апелянтів про порушення прокурором строку звернення до суду з даним позовом, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідально до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру №1789-ХІІ від 05.11.1991 р подання - це акт реагування прокурора на виявлені порушення закону з вимогою (вимогами) щодо: 1) усунення порушень закону, причин та умов, що їм сприяли; 2) притягнення осіб до передбаченої законом відповідальності; 3) відшкодування шкоди; 4) скасування нормативно-правового акта, окремих його частин або приведення його у відповідність із законом; 5) припинення незаконних дій чи бездіяльності посадових і службових осіб.

Подання може бути внесено Прем'єр-міністру України, Кабінету Міністрів України, Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, міністерствам та іншим центральним і місцевим органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування, військовим частинам, громадським об'єднанням, органам державного нагляду (контролю), посадовим і службовим особам цих органів, підприємствам, установам та організаціям незалежно від форм власності, підпорядкованості чи приналежності, фізичним особам - підприємцям.

Відповідний прокурор має бути повідомлений про результати розгляду подання та вжиті заходи у визначений ним строк, що обчислюється з дня отримання поданнята не може бути меншим 10 днів.

Колегіальний орган, якому внесено подання, повідомляє про день його розгляду прокурору, який вправі особисто взяти участь у засіданні цього органу.

У разі відхилення подання в цілому чи частково або неповідомлення прокурора про результати розгляду подання, а також якщо подання не вносилося, прокурор може звернутися до суду щодо визнання протиправним рішення чи окремих його положень і щодо cкасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень.

Для звернення прокурора з позовом до суду встановлюється 15-денний строк, що обчислюється з дня одержання повідомлення про відхилення подання або в разі неповідомлення прокурора про результати розгляду подання з дня закінчення визначеного прокурором строку для його розгляду.

Відповідь від 12.09.2013 року про відхилення подання прокуратури до прокуратури надійшла 25.09.2013 року.

09.10.2013 року прокуратура звернулась до суду з даним позовом..

Отже, 15-денний строк звернення до суду з даним позовом прокурором пропущено не було, що вірно встановив суд першої інстанції в ході розгляду справи.

Крім того, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про прокуратуру» (в редакції, що діяла на момент виникнення правовідносин, прокурорський нагляд за додержанням і правильним застосуванням законів Кабінетом Міністрів України, міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади, органами державного і господарського управління та контролю, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими Радами, їх виконавчими органами, військовими частинами, політичними партіями, громадськими організаціями, масовими рухами, підприємствами, установами і організаціями, незалежно від форм власності, підпорядкованості та приналежності, посадовими особами та громадянами здійснюється Генеральним прокурором України і підпорядкованими йому прокурорами.

Згідно статті 19 Закону предметом нагляду за додержанням і застосуванням законів є:

1) відповідність актів, які видаються всіма органами, підприємствами, установами, організаціями та посадовими особами, вимогам Конституції України та чинним законам;

2) додержання законів про недоторканність особи, соціально-економічні, політичні, особисті права і свободи громадян, захист їх честі і гідності, якщо законом не передбачений інший порядок захисту цих прав;

3) додержання законів, що стосуються економічних, міжнаціональних відносин, охорони навколишнього середовища, митниці та зовнішньоекономічної діяльності.

При виявленні порушень закону прокурор у межах своєї компетенції має право вносити подання (ст.20 Закону).

Відповідно до галузевого наказу Генерального прокурора України №3/2гн від 04.10.2911 року «Про особливості організації діяльності органів прокуратури у сфері охорони навколишнього природного середовища та земельних відносин» до обов'язків Дніпровської екологічної прокуратури та вказаних міжрайонних прокуратур, окрім іншого, входило здійснення правозахисної, представницької та іншої діяльності в межах річки Дніпро, її водосховищ, Дніпровсько-Бузького лиману, їх водоохоронних зон, прибережних смуг.

Отже, Київський міжрайонний екологічний прокурор Дніпровської екологічної прокуратури відповідно до Закону України «Про прокуратуру» та відомчих міжгалузевих наказів наділений повноваженнями звертатися до суду з відповідним позовом щодо протиправності та скасування рішення сесії Української міської ради.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування постанови Київського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2016 року.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що постанова суду є законною і обґрунтованою, прийнята з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для її скасування немає.

Відповідно до ст. 198, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції має право за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів,-

У Х В А Л И ЛА :

Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро-Надра» та Української міської ради Обухівського району Київської області залишити без задоволення, а постанову Київського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, передбачені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя: Бужак Н.П.

Судді : Костюк Л.О.

Твердохліб В.А.

Повний текст виготовлено: 15 червня 2016 року.

Головуючий суддя Бужак Н.П.

Судді: Твердохліб В.А.

Костюк Л.О.