Справа № 821/258/16
Суддя: Кузьменко Н.А.
Дата ухвалення: 2016-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2016 р.м. ХерсонСправа № 821/258/16
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Кузьменко Н.А.

при секретарі - Рябчич А.М.

за участю:

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

представника відповідача - Ремиги М.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про визнання протиправним припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.02.2016 р., -

встановив:

02 березня 2016 року до Херсонського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1) до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (далі - відповідач, УДАБІ) з позовними вимогами про оскарження неправомірних дій посадових осіб щодо проведення позапланової перевірки, з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 12 квітня 2016 року, просить:

- визнати протиправним припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 19 лютого 2016 року, який був складений за результатами позапланової перевірки житлового будинку по АДРЕСА_1.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що поштовим зв'язком отримано лист відповідача від 12 лютого 2016 року № 1021-1.13/113-і про прийняття рішення про проведення перевірки разом з органами місцевого самоврядування будівельного об'єкту по АДРЕСА_1, 79/100 частин якого належать ОСОБА_1, щодо дотримання містобудівного законодавства під час реконструкції житлового будинку. Позапланова перевірки проведена головним інспектором будівельного нагляду УДАБІ в присутності представника Комсомольської районної ради, які пред'явили направлення на проведення позапланової перевірки №75 від 08 лютого 2016 року. Зазначений в направленні від 08.02.2016 року наказ №976 від 08.09.2015 року відсутній в переліку нормативних актів ДАБК України, що є порушенням Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю. За наслідками проведення позапланової перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 19 лютого 2016 року, протокол про адміністративне правопорушення без номеру від 19 лютого 2016 року, припис про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 19 лютого 2016 року. Приписом від 19 лютого 2016 року вимагається оформлення документів на будівництво у відповідності до вимог містобудівного законодавства або приведення у первісний стан до 19 липня 2016 року. З посиланням на норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Цивільного кодексу України, Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю обґрунтовує правомірність своїх вимог. З наведеного позивач робить висновок про наявність підстав для постановлення судового рішення про визнання протиправним припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.02.2016 р.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві, з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 12 квітня 2016 року.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, посилаючись на обставини викладені в матеріалах перевірки та просив суд відмовити в задоволенні позову.

Розглянувши надані сторонами документи, заслухавши в судовому засіданні пояснення представників сторін, з'ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Судом встановлено, що наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 р. №976 "Про удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно будівельного контролю" з метою належної реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, уповноважено керівників (їх заступників) територіальних органів структурних підрозділів апарату держархбудінспекції департаментів Державної архітектурно будівельної інспекції, у тому числі і Херсонської області, направляти головних інспекторів будівельного нагляду на проведення планових та позапланових перевірок на території відповідної адміністративно територіальної одиниці, а також підписувати направлення на проведення планових та позапланових перевірок. На період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад і затвердження акта спільної комісії відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства".

Даний наказ уповноважує всіх керівників (їх заступників) територіальних органів структурних підрозділів апарату держархбудінспекції департаментів Державної архітектурно будівельної інспекції направляти посадових осіб своїх органів на проведення планових та позапланових перевірок. Тому помилковим є сприйняття позивачем даного наказу, як правової підстави для персональної перевірки саме ОСОБА_1.

На підставі наказу ДАБІ України від 08.09.2015 р. № 976 та на підставі скарги громадянина ОСОБА_4, заступником начальника УДАБІ видано направлення № 75 від 08.02.2016 р. на проведення позапланової перевірки об'єкта «житловий будинок по АДРЕСА_1» строк дії направлення з 19 по 25 лютого 2016 року.

За результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_5 складено акт від 19 лютого 2016 року перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва «реконструкція житлового будинку по АДРЕСА_1» (отриманий ОСОБА_1 під підпис).

Перевіркою встановлено, що за вказаною адресою розташовано житловий будинок, який введено в експлуатацію шляхом реєстрації декларації від 15 травня 2016 року; в ході перевірки в декларації виявлено недостовірні данні щодо наявності розробленої та затвердженої відповідним чином проектної документації, що є порушенням ч.10 ст.39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

За висновками акту перевірки відповідачем складено припис від 19 лютого 2016 року, яким позивача зобов'язано оформити документи на будівництво у відповідності до вимог містобудівного законодавства або привести у первісний стан до 19 липня 2016 року (примірник припису ОСОБА_1 одержав під підпис).

На підставі акту перевірки УДАБІ відносно ОСОБА_1 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності без номера від 19 лютого 2016 року, відповідальність за встановлене порушення передбачена ч.12 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (який отримано ОСОБА_1 під підпис).

Акт перевірки та протокол про правопорушення в сфері містобудівної діяльності без номера від 19 лютого 2016 року стали підставою для винесення головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_5 постанови по справі про адміністративне правопорушення №1021-01-51/25 від 04 березня 2016 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00грн (яка отримана ОСОБА_1 під підпис).

Правомірність припису УДАБІ є предметом розгляду в даній справі.

При вирішенні спору по суті, суд виходить із наступного.

Преамбула до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон України № 3038-VI) зазначає, що цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Як передбачає преамбула до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (на який посилається представник позивача) цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів: контролю органами державної фіскальної служби; валютного контролю; державного експортного контролю; контролю за дотриманням бюджетного законодавства; банківського нагляду; державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції; державного нагляду за дотриманням вимог ядерної безпеки; державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації; при проведенні оперативно-розшукової діяльності, дізнання, прокурорського нагляду, досудового слідства і правосуддя, державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення (ч.2 ст.2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Права та обов'язки УДАБІ передбачені Законом №3038- VI є спеціальним для цих правовідносин, а посилання представника позивача на норми Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» в спірних правовідносинах є помилковим.

Державним архітектурно-будівельним контролем є сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.1,2 ст.41 Закону №3038- VI).

Відповідно до ст. 41 Закону №3038- VI КМ України своєю постановою від 23 травня 2011 року №553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (абз.8 п.7 Порядку №553).

Судом встановлено, що підставою для проведення позапланової перевірки в даному випадку є скарга громадянина ОСОБА_4 від 20 січня 2016 року про порушення ОСОБА_1 містобудівного законодавства, шляхом надання недостовірних даних в декларації про готовність об'єкта до експлуатації на реконструйований житловий будинок площею 124 кв.м. за адресою АДРЕСА_1.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Відповідно до направлення на проведення позапланової перевірки №75 від 08 лютого 2016 року строк дії направлення від 19 лютого 2016 року по 25 лютого 2016 року, фактично ж перевірка проведена протягом одного дня - 19 лютого 2016 року.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки. (п.7 Порядку №553).

На направленні для проведення позапланової перевірки від 08 лютого 2016 року №75 міститься підпис позивача про його отримання 19 лютого 2016 року.

Належний позивачу житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 введено в експлуатацію шляхом реєстрації декларації від 15 травня 2013 року, в зв'язку з чим суд зазначає наступне.

Згідно з заявою ОСОБА_7 від 10 лютого 2016 року на адресу УДАБІ, повідомлено, що робочий проект з реконструкції житлового будинку по АДРЕСА_1, як це зазначено в декларації від 15 травня 2013 року нею не розроблявся та авторський нагляд за будівництвом не здійснювався.

Таким чином, позивач зазначив в декларації про готовність об'єкта до експлуатації недостовірні данні щодо розроблення робочого проекту ОСОБА_7, здійснення нею авторського нагляду за будівництвом та відсутності проекту реконструкції житлового будинку.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката (ч.10 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: … складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (п.2, пп. «а» п.3 ч.4 ст. 41 Закону №3038- VI).

Наведеній вище нормі відповідає п. 17 Порядку №553, «у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, виконуваних без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт».

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п.18 Порядку №553).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядку №553).

Згідно з Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (затвердженого постановою КМУ від 06.04.1995 р. №244).

Про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. (п.9 Порядку№244).

Відповідно до п.10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Окремо суд звертає увагу позивача на п.29 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р. N 698), відповідно до якого, у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. Разом з протоколом видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

Враховуючи, що перевірка закінчилась 19 лютого 2016 року, а протокол та припис складено 19 лютого 2016 року, порушення спеціальних норм законодавства щодо триденного терміну складання цих документів не виявлено.

Надання позивачем недостовірних даних підтверджується, серед іншого, заявою ОСОБА_7 та відсутністю проекту реконструкції житлового будинку, який позивачем суду надано не було, що в сукупності з іншими дослідженими матеріалами виключає можливість задоволення позовних вимог про визнання протиправним припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 19 лютого 2016 року, який був складений за результатами позапланової перевірки житлового будинку по АДРЕСА_1.

В судовому засіданні 09 червня 2016 року, допитано в якості свідка головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_5, який зазначив, що під час перевірки йому не було надано ОСОБА_1 проекту реконструкції житлового будинку по АДРЕСА_1 та доказів, які підтверджують виконання даного проекту головним архітектором проекту ОСОБА_7

Оцінка судом обставин справи базується на наданих доказах, їх належності та переконливості, в поєднанні з принципами КАС України.

Оцінюючи наявні докази, суд дотримується позиції, вказаної у рішенні Європейського суду з прав людини, яку він висловив у пункті 53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

Як передбачає ч.2 ст.8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Обов'язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визнана джерелом права.

Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 року, набула чинності для України 11.09.1997 року) "Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження".

В рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Бендерський проти України» (Заява N 22750/02§42) суд нагадує, що «відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов'язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватись в світлі обставин кожної справи. Право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді "заслухані", тобто належним чином вивчені судом».

Положення ст. 9 КАС України передбачає, що суди при вирішенні справи керуються принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, в рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Кривіцька та Кривіцький проти України» (Заява N 30856/03§43) суд наголошує, що «вислів "згідно із законом" не просто вимагає, щоб оскаржуваний захід мав підставу в національному законодавстві, але також звертається до якості такого закону. Зокрема, положення закону мають бути достатньо чіткими у своїх термінах, а також закон має передбачати засоби юридичного захисту проти свавільного застосування ... Функція роз'яснення та тлумачення положень національного закону належить насамперед національним судам».

Позивач належними доказами не підтвердив правомірність своїх вимог, натомість наявні в матеріалах справи докази не дають суду підстави для висновку про протиправність дій відповідача.

На підставі вимог частини 3 статті 160 КАС України, в судовому засіданні 09 червня 2016 року проголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Судові витрати розподілити відповідно до приписів ст. 94 КАС України.

Керуючись ст.ст. 7, 8, 9, 14, 71, 86, 94, 158 - 163 КАС України, суд, -

постановив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про визнання протиправним припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.02.2016 р. - залишити без задоволення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги на постанову суду одночасно надсилається особою, яка її подає, до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ст. 186 КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст постанови виготовлено та підписано суддею 14 червня 2016 р.

Суддя Кузьменко Н.А.

кат. 6.1.