Справа № 821/195/16
Суддя: Кузьменко Н.А.
Дата ухвалення: 2016-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2016 р.м. ХерсонСправа № 821/195/16
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Кузьменко Н.А.

при секретарі - Рябчич А.М.

за участю:

представника позивача - Черствої Т.С.

представника відповідача - Ремиги М.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Градстрой-Херсон" до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, скасування постанови № 1021-04-15-01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2016 року в розмірі 124020 грн., -

встановив:

16 лютого 2016 року до Херсонського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "Градстрой-Херсон" (далі - позивач, ТОВ «Градстрой - Херсон») до Управління державної архітектурно-будівельної Інспекції у Херсонській області (далі - відповідач, УДАБІ) з позовними вимогами про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, скасування постанови №1021-04-15-01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2016 року в розмірі 124020 грн., а саме:

- визнати протиправними дії Управління державної архітектурно-будівельної Інспекції у Херсонській області щодо проведення позапланової перевірки об'єкту "Реконструкція інженерного корпуса літ. "Г" загальною площею 6124,1 м. кв. під офісну будівлю з торгівельними приміщеннями та житловими кімнатами за адресою м. Херосн, вул. Тираспільська, буд.1 корп. Літ. "Г";

- визнати протиправними дії Управління державної архітектурно-будівельної Інспекції у Херсонській області щодо складання протоколу №3 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.01.2016 року;

- визнати протиправними дії Управління державної архітектурно-будівельної Інспекції у Херсонській області щодо складання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20.01.2016 року;

- скасувати постанову №1021-04-15-01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2016 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення інспектора будівельного нагляду №3 від 21.01.2016 року про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт;

- зобов'язати Управління державної архітектурно-будівельної Інспекції у Херсонській області поновити реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт №ХС 75 від 25.12.2015 року шляхом вчинення дій по відновленню відповідного запису в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання будівельних робіт.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 16 січня 2016 року товариство отримало направлення на здійснення позапланової перевірки від 16.01.2016 року №32, перевірка проводиться з 16.01.2016 по 18.01.2016 року. Підставою для проведення перевірки вказано наказ (розпорядження) Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08 вересня 2015 року №976, декларація від 25.12.2015 року №ХС75, відповідно до направлення об'єктом перевірки є «Реконструкція інженерного корпуса літ. «Г» загальною площею 6124,1 кв.м. під офісну будівлю з торгівельними приміщеннями та житловими кімнатами за адресою: м. Херсон, вул. Тираспільська, буд.1 корп. літ «Г». Під час проведення перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил, яким було встановлено порушення п.4,п.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яке відповідно до п.2 ст.39-1 розцінюється як надання недостовірних даних в декларації про початок виконання будівельних робіт, також порушено п.8 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». 20 січня 2016 року відповідачем складено протокол №3 про порушення у сфері містобудівної діяльності, в якому відображено викладені в акті перевірки порушення. Одночасно з протоколом винесено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в якому вимагається привести проектну документацію у відповідність до вимог містобудівного законодавства до подання на реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт. 02 лютого 2016 року відповідач виніс постанову про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 124020 грн. Відповідно до чинного законодавства, замовник містобудування має обов'язково організувати проведення експертизи в частині міцності, надійності та довговічності будинків і споруд лише якщо територія, на якій вони будуть створюватись, має такі сукупні умови: складні інженерно-геологічні умови та складні техногенні умови. Наявність на території будівництва однієї з наведених умов не зобов'язує замовника забезпечувати проведення такої експертизи. Таким чином, проектна документація, на підставі якої проводиться реконструкція об'єкта, обов'язковій експертизі не повинна підлягати, оскільки ТОВ «Градстрой-Херсон» є замовником об'єкта будівництва (реконструкції), що відноситься до ІІІ категорії складності, проектувався він на земельній ділянці, яка відноситься до території із складними інженерно-геологічними умовами ІІІ категорії складності та реконструкція нежитлового приміщення проводиться за кошти позивача, який не є суб'єктом публічного права. Позивач вважає дії відповідача по винесенню постанови та проведенню перевірки протиправними, а саму постанову такою, що підлягає скасуванню. З посиланням на норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю обґрунтовує правомірність своїх вимог. З наведеного позивач робить висновок про наявність підстав для постановлення судового рішення про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, скасування постанови № 1021-04-15-01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2016 року в розмірі 124020 грн.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві та в додаткових поясненнях.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, посилаючись на обставини викладені в матеріалах перевірки.

Розглянувши надані сторонами документи, заслухавши в судовому засіданні пояснення представників сторін, з'ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Судом встановлено, що наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 р. №976 "Про удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно будівельного контролю" з метою належної реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, уповноважено керівників (їх заступників) територіальних органів структурних підрозділів апарату держархбудінспекції департаментів Державної архітектурно будівельної інспекції, у тому числі і Херсонської області, направляти головних інспекторів будівельного нагляду на проведення планових та позапланових перевірок на території відповідної адміністративно територіальної одиниці, а також підписувати направлення на проведення планових та позапланових перевірок. На період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад і затвердження акта спільної комісії відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства".

Даний наказ уповноважує всіх керівників (їх заступників) територіальних органів структурних підрозділів апарату держархбудінспекції департаментів Державної архітектурно будівельної інспекції направляти посадових осіб своїх органів на проведення планових та позапланових перевірок. Тому помилковим є посилання позивача на даний наказ, як на правову підставу персональної перевірки саме ТОВ «Гадстрой-Херсон», яке зареєстроване лише 17 вересня 2015 року.

На підставі наказу ДАБІ України від 08.09.2015 р. № 976 та поданої товариством 25 грудня 2015 року декларації про початок виконання будівельних робіт №ХС 75, заступником начальника УДАБІ видано направлення № 32 від 16.01.2016 р. на проведення позапланової перевірки об'єкта «Реконструкція інженерного корпуса літ. «Г» загальною площею 6124,1 кв.м під офісну будівлю з торгівельними приміщеннями та житловими кімнатами за адресою м. Херсон, вул. Тираспільска, буд.1 корпус літ. «Г»» строк дії направлення з 16 по 18 січня 2016 року.

За результатами перевірки головним інспектором будівельного нагляду Петрук Л.М. складено акт від 18 січня 2016 року (отриманий директором ТОВ «Градстрой-Херсон» під підпис).

Перевіркою встановлено, що згідно поданої декларації замовника будівництва експертні висновки проектна документація не потребує. В декларації наявне посилання на п.3 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», за якою об'єкти І-ІІІ категорії складності не підлягають обов'язковій експертизі. Згідно геологічних вишукувань досліджує мий майданчик відноситься до ІІІ категорії складності інженерних геологічних умов. Таким чином, порушено п.4, п.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що відповідно до п.2 ст.39-1 є наведенням недостовірних даних в декларації про початок виконання будівельних робіт.

За висновками акту перевірки відповідачем складено припис від 20 січня 2016 року, яким позивача зобов'язано привести проектну документацію у відповідність до вимог містобудівного законодавства до подання декларації про початок виконання будівельних робіт.

21 січня 2016 року відповідач направив на адресу позивача лист №1021-1.13/49-і, за змістом якого, на підставі рішення інспектора будівельного нагляду №3 від 21.01.2016 щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил та на підставі наказу Управління від 21.01.2016 року №3-ск, скасовано декларацію про початок виконання будівельних робіт №ХС 75 від 25.12.2015 року.

На підставі акту перевірки УДАБІ відносно ТОВ «Градстрой-Херсон» складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №3 від 20 січня 2016 року, відповідальність за встановлене порушення передбачена абз.3 п.4 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Акт перевірки та протокол про правопорушення в сфері містобудівної діяльності №3 від 20 січня 2016 року стали підставою для винесення заступником начальника УДАБІ Руснаком О.Ю. постанови №1021-04-15-01 від 02 лютого 2016 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності в розмірі 124020,00грн.

Правомірність дій УДАБІ при проведенні позапланової перевірки та відповідність законодавству складених за її результатами припису та постанови є предметом розгляду в даній справі.

При вирішенні спору по суті, суд виходить із наступного.

Преамбула до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон України № 3038-VI) зазначає, що цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Як передбачає преамбула до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 р. №208/94-ВР (далі - Закон України №208/94-ВР) цей Закон встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Права та обов'язки УДАБІ передбачені Законом №3038- VI, а порядок притягнення за правопорушення у сфері містобудівної діяльності врегульований Законом №208/94-ВР, який є спеціальним для цих правовідносин.

Державним архітектурно-будівельним контролем є сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.1,2 ст.41 Закону №3038- VI).

Відповідно до ст. 41 Закону №3038- VI КМ України своєю постановою від 23 травня 2011 року №553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Порядком №553 передбачено, що позапланова перевірка проводиться у разі необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва; за результатами здійснення контролю складається акт перевірки, у разі виявлення порушень, крім акту, складається протокол разом з приписом про усунення порушення або припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; у разі відмови суб'єкта містобудування від отримання акту, протоколу та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: … складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (п.2, пп. «а» п.3 ч.4 ст. 41 Закону №3038- VI).

Наведеній вище нормі відповідає п. 17 Порядку №553, «у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, виконуваних без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт».

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п.18 Порядку №553).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядлу №553).

Згідно з Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (затвердженого постановою КМУ від 06.04.1995 р. №244).

Про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов'язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. (п.9 Порядку№244).

Суд вважає позицію позивача щодо обов'язку одночасно в день проведення перевірки складати припис про усунення порушень та протокол помилковою, оскільки п.17 Порядку №553 не містить такого обов'язку, натомість він передбачає складення припису та протоколу окремо від акту перевірки.

Така позиція узгоджується з п.10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, за яким уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Окремо суд звертає увагу позивача на п.29 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 19 серпня 2015 р. N 698), відповідно до якого, у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. Разом з протоколом видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

Враховуючи, що перевірка закінчилась 18 січня 2016 року, а протокол та припис складено 20 січня 2016 року, порушення спеціальних норм законодавства щодо триденного терміну складання цих документів не виявлено, а позиція товариства ґрунтується на помилковому тлумаченні норм законодавства.

Факт проведення перевірки не заперечується. Порушень даних норм УДАБІ при проведенні позапланової перевірки не встановлено, що виключає можливість задоволення позовних вимог в частині визнання протиправними дій УДАБІ щодо проведення позапланової перевірки, щодо складання протоколу №3 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.01.2016 року, щодо складання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 20.01.2016 року.

Позивач стверджує, що проектна документація, на підставі якої проводиться реконструкція об'єкта, обов'язковій експертизі не повинна підлягати, оскільки ТОВ «Градстрой-Херсон» є замовником об'єкта будівництва (реконструкції), що відноситься до ІІІ категорії складності, проектувався він на земельній ділянці, яка відноситься до території із складними інженерно-геологічними умовами ІІІ категорії складності та реконструкція нежитлового приміщення проводиться за кошти позивача, який не є суб'єктом публічного права.

В декларації про початок будівельних робіт від 28 грудня 2015 року №ХС 75 товариство зазначило, що об'єкт не потребує проведення експертизи згідно з п.3 ст.31 Закону №3038-VI.

Не підлягають обов'язковій експертизі проекти будівництва об'єктів I - III категорій складності (ч.3 ст.31 Закону №3038-VI).

Обов'язковій експертизі підлягають проекти будівництва об'єктів, які… споруджуються на територіях із складними інженерно-геологічними та техногенними умовами, - в частині міцності, надійності та довговічності будинків і споруд (абз.3 ч.4 ст.31 Закону №3038-VI).

Відповідно до довідки ПП «Інжгеосервіс» від 2015 року земельна ділянка, на якій проектується об'єкт, за складністю інженерно-геологічних умов належить до ІІІ категорії складності, що зумовлює обов'язковість проведення експертизи в частині міцності, надійності та довговічності.

Така позиція підтверджується клопотанням директора ТОВ «Градстрой-Херсон» Бабенка А.А. №18 від 02 лютого 2016 року на адресу УДАБІ, в якому товариство просить надати відповідний термін для виконання припису та отримання відповідного експертного висновку. Отже, в даному випадку товариство погодилось з проведенням експертизи.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації (ч.8 ст.36 Закону №3038-VI).

У разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування (ч.2 ст.39-1 Закону №3038-VI).

Підсумовуючи наведене судом встановлено порушення позивачем вимог абз.3 ч.4 ст. 31 Закону №3038-VI та наявність підстав для застосування ч.2 ст.39-1 Закону №3038-VI, як наслідок відсутні підстави для скасування рішення інспектора будівельного нагляду №3 від 21.01.2016 року про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт, а також відсутні підстави для поновлення реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №ХС 75 від 25.12.2015 року.

Штрафи за правопорушення у сфері містобудівної діяльності накладено на позивача на підставі п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону № 208/94-ВР.

Відповідно до статті 1 Закону № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 2 Закону № 208/94-ВР суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації…на об'єктах III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат. Саном на 01.01.2016 року розмір мінімальної заробітної плати становить 1378 грн, що зумовлює застосування штраф в розмірі 124020 грн.

Наведене є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог стосовно скасування постанови №1021-04-15-01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2016 року

Беручи до уваги викладені вище обставини, суд дійшов висновку про правомірність прийняття відповідачем оскаржуваної постанови та застосування до позивача відповідальності, передбаченої Законом № 208/94-ВР, оскільки така відповідальність застосована до нього як суб'єкта містобудування, який зобов'язаний дотримуватись вимог вказаного Закону, в тому числі допускати посадових осіб до проведення перевірки.

Оцінка судом обставин справи базується на наданих доказах, їх належності та переконливості, в поєднанні з принципами КАС України.

Оцінюючи наявні докази, суд дотримується позиції, вказаної у рішенні Європейського суду з прав людини, яку він висловив у пункті 53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

Як передбачає ч.2 ст.8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Обов'язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визнана джерелом права.

Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 року, набула чинності для України 11.09.1997 року) "Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження".

В рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Бендерський проти України» (Заява N 22750/02§42) суд нагадує, що «відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов'язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватись в світлі обставин кожної справи. Право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді "заслухані", тобто належним чином вивчені судом».

Положення ст. 9 КАС України передбачає, що суди при вирішенні справи керуються принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, в рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Кривіцька та Кривіцький проти України» (Заява N 30856/03§43) суд наголошує, що «вислів "згідно із законом" не просто вимагає, щоб оскаржуваний захід мав підставу в національному законодавстві, але також звертається до якості такого закону. Зокрема, положення закону мають бути достатньо чіткими у своїх термінах, а також закон має передбачати засоби юридичного захисту проти свавільного застосування ... Функція роз'яснення та тлумачення положень національного закону належить насамперед національним судам».

Позивач належними доказами не підтвердив правомірність своїх вимог, натомість наявні в матеріалах справи докази не дають суду підстави для висновку про протиправність дій відповідачів.

На підставі вимог частини 3 статті 160 КАС України, в судовому засіданні 31 травня 2016 року проголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Судові витрати розподілити відповідно до приписів ст. 94 КАС України.

Керуючись ст.ст. 7, 8, 9, 14, 71, 86, 94, 158 - 163 КАС України, суд, -

постановив:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Градстрой-Херсон" до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії, скасування постанови 1021-04-15-01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.02.2016 року в розмірі 124020 грн. - залишити без задоволення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги на постанову суду одночасно надсилається особою, яка її подає, до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ст. 186 КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст постанови виготовлено та підписано суддею 06 червня 2016 р.

Суддя Кузьменко Н.А.

кат. 6.1.