Справа № 810/1924/16
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2016-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

810/1924/16

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення подання без руху

08 червня 2016 року № 810/1924/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панова Г.В., розглянувши подання Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі ГУ ДФС у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «РИКОНН» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків,-

В С Т А Н О В И В:

08 червня 2016 року о 16 год. 16 хв. Державна податкова інспекція у Києво-Святошинському районі ГУ ДФС у Київській області в порядку статті 1833 Кодексу адміністративного судочинства України звернулась до Київського окружного адміністративного суду з поданням про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «РИКОНН».

Розглянувши подання контролюючого органу та додані до нього матеріали, суд дійшов висновку, що дане подання підлягає залишенню без руху, виходячи з такого.

Статтею 3 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що адміністративний позов - звернення до адміністративного суду (суб'єкта владних повноважень) на виконання повноважень у публічно-правових відносинах.

Відповідно до статті 1833 Кодексу адміністративного судочинства України провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними передбачених законом повноважень здійснюється на підставі подання таких органів щодо: зупинення видаткових операцій платника податків на рахунках платника податків; підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків; стягнення коштів за податковим боргом тощо.

З наведеного подання є процесуальною формою адміністративного позову, з якою органи доходів і зборів звертаються до суду у передбачених законом випадках.

Це означає, що за звернення до суду суб'єкта владних повноважень з поданням як формою адміністративного позову, що передбачена процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Крім того, суд також зазначає, що в частині, яка не врегульована статтею 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України, вимоги до подання визначаються загальними нормами, зокрема, статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Разом з цим, в постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 05.02.2016 зазначено, що подання як форма звернення до суду передбачена КАС України та ця ознака покладена в основу визначення понять “судовий збір” та “платник судового збору”.

Приписами частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви (у тому числі подання) додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Суд зазначає, що на момент звернення заявника з вказаним поданням, правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати судового збору врегульовано Законом України “Про судовий збір” 08.07.2011 № 3674-VI.

Статтею 3 Закону України “Про судовий збір” передбачено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Натомість вичерпний перелік випадків, коли заявник (позивач) звільняється від сплати судового збору передбачений статтею 5 Закону України “Про судовий збір”, якою не передбачено звільнення податкового органу від сплати судового збору при зверненні з поданням в порядку статті 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, суд не наділений повноваженнями змінювати запроваджений Верховною Радою України правопорядок та діяти всупереч встановленому законом порядку.

Аналогічна правова позиція викладена Пленумом Вищого адміністративного суду України в постанові № 2 від 05.02.2016.

Так, відповідно до змісту вказаної постанови Пленумом Вищого адміністративного суду від 05.02.2016 № 2 зазначено, що Закон № 3674-VI не відносить подання до об’єктів, за які судовий збір не справляється, а органи Державної фіскальної служби України – до осіб, для яких встановлено пільги щодо сплати судового збору.

Таким чином, подання органу Державної фіскальної служби України, передбачене статтею 1833 КАС України, є об’єктом справляння судового збору.

Розміри ставок судового збору визначені статтею 4 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI “Про судовий збір”.

Так, згідно з приписами частини першої статті 4 Закону України “Про судовий збір” від 08.07.2011 № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом третім частини другої вказаної статті передбачено, що за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, ставка судового збору становить 1 розмір мінімальної заробітної плати, тобто, 1378,00 грн.

Судом встановлено, що позивачем, який не входить до визначеного статтею 5 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI переліку осіб, що звільняються від сплати судового збору, не додано до подання документу про сплату судового збору.

При цьому, судом не приймаються до уваги посилання позивача на пункт 5 листа Вищого адміністративного суду від 02.02.2011 № 149/11/134-11, з наведених вище підстав, зокрема постанови Пленуму Вищого адміністративного суду від 05.02.2016 № 2, в якій визначено, що Закон № 3674-VI не відносить подання до об’єктів, за які судовий збір не справляється.

Зазначені обставини вказують на невідповідність подання вимогам процесуального законодавства, у зв'язку з чим суд, враховуючи приписи абзацу 1 частини четвертої статті 1833 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити подання без руху з наданням заявнику часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені у строк до 13 год. 00 хв. 09 червня 2016 року шляхом подання до суду оригіналу платіжного документу, що свідчить про сплату судового збору за належними реквізитами та у розмірі, передбаченому Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI.

Зважаючи на те, що статтею 1833 Кодексу адміністративного судочинства України передбачені скорочені строки розгляду справ за зверненням органів доходів і зборів, суд вважає за необхідне застосувати винятковий засіб надсилання сторонам судових повідомлень – факсом або засобами телефонного зв'язку.

Керуючись статтями 108, 160, 165, 1833 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Подання Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі ГУ ДФС у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «РИКОНН» про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - залишити без руху.

2. Встановити строк для усунення недоліків подання до 09 червня 2016 року до 13:00 год.

3. У разі невиконання вимог цієї ухвали подання буде вважатись неподаним і повернутим заявникові.

4. Зміст ухвали повідомити заявнику засобами телефонного зв'язку та надіслати по факсу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Панова Г. В.