Справа № 825/936/16
Суддя: Скалозуб Ю.О.
Дата ухвалення: 2016-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

01 червня 2016 року Чернігів Справа № 825/936/16

Суддя Чернігівського окружного адміністративного суду Скалозуб Ю.О., за участі секретаря Роговець М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу

за позовом Приватного підприємства "Семенівська мануфактура"

до Чернігівської митниці Державної фіскальної служби

про скасування рішенняз про коригування митної вартості товарів та картки відмови

за участю

представників сторін:

від позивача Свястіної М.О., довіреність від 13.05.2016,

від відповідача Кравченка С.В., довіреність від 23.07.2015 № 2101/7/25-70-10 -

В С Т А Н О В И В:

19.05.2016 Приватне підприємства "Семенівська мануфактура" (далі - ПП "Семенівська мануфактура") звернулось до суду з адміністративним позовом до Чернігівської митниці ДФС (далі - Чернігівська митниця) у якому позивач просить:

- скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів №102000010/2016/000112/1 від 06 травня 2016 року Чернігівської митниці ДФС;

- скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №102110001/2016/00102 Чернігівської митниці ДФС.

Обґрунтовуючи свої вимоги позивач зазначив, що складені митним органом Рішення про коригування митної вартості товарів №102000010/2016/000112/1 від 06 травня 2016 року та Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного №102110001/2016/00102, відмова контролюючого органу здійснити митне оформлення товару, поставленого відповідно до умов контракту BASM10/09/14 від 10 вересня 2014 року за інвойсом №BTCN2016145 від 27 березня 2016 року за митною вартістю, заявленою ПП "Національні традиції", знаходяться поза межами правового поля, оскільки існують всі підстави для визначення митної вартості товару за основним методом. При цьому зауважив, що митним органом не надано доказів на підтвердження того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.

Представник позивача в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, посилаючись на обставини, зазначені у позові з наданням додаткових пояснень.

Представник відповідача проти позову заперечив та просив у його задоволенні відмовити. Надавши заперечення проти позову представник відповідача зазначила, що оскаржувані рішення та картка відповідають вимогам чинного законодавства, а дії контролюючого органу щодо відмови у митному оформленні товару знаходяться у межах правового поля.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку, що у задоволенні позовних вимог необхідно відмовити повністю з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 22.01.2010 ПП "Семенівська мануфактура" (код - 35821783) зареєстроване в якості юридичної особи Семенівською районною державною адміністрацією Чернігівської області (Свідоцтво № 156431 Серії А01), зареєстроване як платник податків та взяте на облік як суб'єкт зовнішньоекономічної діяльності у митному органі.

Судом встановлено, що 20 жовтня 2014 року між ПП "Національні традиції" та ПП "Семенівська мануфактура" було укладено договір № 20/10-14/02 про надання послуг по декларуванню товарів, за яким ПП "Національні традиції" взяло на себе зобов'язання надати ПП "Семенівська мануфактура" послуги по декларуванню товарів, майна, транспортних засобів та інших предметів.

06 травня 2016 року ПП "Національні традиції" звернулося до Чернігівської митниці з митною декларацією №102110001/2016/200792 для митного оформлення (випуску) товарів, які поставлено згідно Контракту №BASM10/09/14 від 10 вересня 2014 року, укладеного між ПП "Семенівська мануфактура" та CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD, відповідно до умов якого CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD взяло на себе зобов'язання поставити ПП "Семенівська мануфактура" товари в асортименті, а ПП "Семенівська мануфактура" оплатити товар згідно з умовами даного Контракту (а.с. 29-33).

Як встановлює стаття 3 контракту №BASM10/09/14 від 10 вересня 2014 року поставка товару за даним контрактом здійснюється у повній відповідності з "ІНКОТЕРМС-2010", а умови поставки для кожної партії товару визначаються і узгоджуються Сторонами в рахунку-фактурі.

Партія товару, яку було поставлено на виконання умов Контракту №BASM10/09/14 від 10 вересня 2014 року та за митним оформленням (випуском) якої ПП "Національні традиції" звернулася до Чернігівської митниці ДФС, поставлялася на умовах, визначених інвойсом № BTCN2016145 від 27 березня 2016 року, відповідно до якого товар поставляється за базисом поставки CFR Іллічівськ (вартість і фрахт) "ІНКОТЕРМС-2010". Тобто CHANGXING ВАІТЕ IMPORT AND EXPORT CO. LTD взяло на себе зобов'язання сплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений порт призначення.

Як вказує стаття 2 контракту №ВASM 10/09/14 від 10 вересня 2014 року загальна кількість і асортимент товару, що підлягає поставці складається з товарних партій, кількість яких визначається у рахунку-фактурі на кожну партію товару.

Виходячи з інформації, зазначеної в інвойсі та пакувальному листі до зазначеного інвойсу, партія товару, яка підлягає поставці складається з тканин та полотен встановленої кількості та загальною вартістю 22305,80 доларів США.

Товар, визначений інвойсом, було передано перевізнику MEDITERRANIAN SHIPPING COMPANY S.A., що підтверджується коносаментом №MSCUYS616327 від 30 березня 2016 року в якому вказується, що товар прибуде у місце призначення контейнером TTNU4719027, як і вказано в інвойсі та пакувальному листі до нього.

Кількість та вартість товару, що поставляється, підтверджується також видатковою накладною №145 від 25 березня 2016 року, яка визначає, що на виконання Контракту контейнером TTNU4719027 буде здійснено поставку товару, а саме тканин та полотен встановленої кількості та загальною вартістю 22305,80 доларів США.

До порту призначення товари, які поставлено за Контрактом, прибули у березні 2016 року. Вказані товари у порту призначення було отримано Товариством з обмеженою відповідальністю "ЮРІЯ-ГРУП", яке відповідно до умов Договору №11-11/ЮГ на транспортно- експедиторське обслуговування від 11 листопада 2015 року, укладеного між Позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю "ЮРІЯ-ГРУП", надає транспортно-експедиторські послуги щодо перевезення експортно-імпортних вантажів по території України, та доправлено їх до Чернігівської митниці ДФС для митного оформлення (випуску) товарів, адже, враховуючи положення ч. 1 ст. 263 Митного кодексу України митна декларація подається органу доходів і зборів, який здійснює митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, протягом 10 робочих днів з дати доставлення цих товарів, транспортних засобів до зазначеного органу.

Як вбачається з інвойсу відповідно до яких відбулася поставка товару, товари поставлялися за базисом поставки СFR Іллічівськ (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010».

Поставка товару на умовах СFR Іллічівськ (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010» передбачає, що у фактурну вартість товару вже включені витрати, які впливають на митну вартість товару, а саме перевезення товару до порту призначення (фрахт). Вказана обставина підтверджується листом Постачальника №BTCN2016145/15 від 11 квітня 2016 року, в яких визначається, що вартість морського перевезення включена до ціни товарів, вказаної у інвойсі, що також підтверджується калькуляцією № BTCN2016145/01 від 08 квітня 2016 року.

Треба також відмітити, що оскільки умови поставки за базисом СFR (вартість і фрахт) «Інкотермс 2010» не передбачають обов'язку страхування товару, Постачальником не здійснювалося морське страхування товару від ризику загибелі або пошкодження під час перевезення, що підтверджується повідомленням Постачальника № BTCN 2016145/12 від 12 квітня 2016 року, яким позивача було повідомлено, що у відношенні до товарів, відвантажених за інвойсом контейнером TTNU4719027 страхування вантажу не здійснювалося. Позивач також не здійснював страхування товару, що підтверджується листами №11.001/14.04 від 14 квітня 2016 року.

Таким чином, судом встановлено, що при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості за МД №102110001/2016/200792 посадовою особою митниці використовувалася цінова інформація ЄАІС, а саме: митні декларації від 19.11.2015 № 102110000/2015/026593, від 17.03.2016 № 100250003/2016/132701, від 05.05.2016 № 100250003/2016/135167, від 05.05.2016 № 125130013/2016/406310, від 29.03.2016 № 807110000/2016/003811, від 05.10.2015 № 125130013/2015/409263, від 22.01.2016 № 100250001/2016/100575, від 22.04.2016 № 125130013/2016/405737.

Товар № 1 Тканина полотняного переплетення з синтетичних поліефірних штапельних волокон (70%) і штапельних волокон віскози (30%), з нанесенням набивного малюнка. Тканина випускається шириною 150см, щільністю 245 (+/-5) г/м2: -WT-16472, WT- 16475, WT-16480, WT-16487-14114M-277 упак. Використовується в текстильній промисловості. Виробник: CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD. Торговельна марка: OBOB. Країна виробництва: CN.

Заявлена митна вартість товарів - 1,61 USD/кг, визначена митним органом - 3,75 USD/кг;

Товар № 2 Тканина льняна (55% льон, 45% візкоза) пофарбована, полотняного переплетення, без покриття та просочення. Тканина випускається в рулонах шириною 135 см, щільністю 200г/м2 (+-5): -WT-16474-7685M-42 упак. Використовується в текстильній промисловості. Виробник: CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD. Торговельна марка: ZOSIА. Країна виробництва: CN.

Заявлена митна вартість товарів - 1,61 USD/кг, визначена митним органом - 2,77 USD/кг;

Товар № 3 Тканини з синтетичних комплексних ниток (100% текстурованих поліефірних нитей). Фарбована в різні кольори. Тканина випускається шириною 150см, щільністю 105 (+/-5)г/м2: -АТ-16166, WT-16428-9579M-34 упак. Використовується в текстильній промисловості. Виробник: CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO.,LTD. Торговельна марка: ZOSIA, RAJHANS. Країна виробництва: CN

Заявлена митна вартість товарів - 1,59 USD/кг, визначена митним органом - 2,78 USD/кг;

Товар № 4 Тканина з комплексних нетекстурованих ниток (100% поліестер), гладкокрашеная, без малюнка. Випускається в рулонах шириною 160 см, щільністю 90 (+/-5) г/м2: -WT-16452, WT-16420, WT-16266-3499M-13 упак. Використовується в текстильній промисловості. Виробник: CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., TTD. Торговельна марка: RAJHANS, NEW SAMPLE. Країна виробництва: CN.

Заявлена митна вартість товарів - 1,64 USD/кг, визначена митним органом - 2,59 USD/кг;

Товар № 5 Змішана тканина, вибивна, що складається з бавовняного та поліефірного штапельного волокна (60%поліестера та 40% бавовни). Полотняного переплетіння. Має високу зносостійкість і міцність, погано мнеться і має малий відсоток усадки. Тканина випускається шириною 150см, щільністю 150(+/-5)г/м2: -АТ-16187, АТ:16065-2577м-17 упак. Використовується в текстильній промисловості. Виробник: CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD. Торговельна марка: New Sample, ZOSIA. Країна виробництва: CN

Заявлена митна вартість товарів - 1,61 USD/кг, визначена митним органом - 3,75 USD/кг;

Товар № 6 Вишивки у вигляді стрічок, з основою з синтетичних ниток, яка зберегається після вишивки (100% поліестер). Тканина випускається в рулонах шириною 130см, щільністю 150(+/-5)г/м2: -WT-16423, WT-16476, WT-16422-5134м-45 упак. Використовується в текстильній промисловості. Виробник: CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD. Торговельна марка: New Sample. Країна виробництва: CN.

Заявлена митна вартість товарів - 1,63 USD/кг, визначена митним органом - 3,50 USD/кг;

Товар № 7 Ворсове поперечно в'язане трикотажне полотно з синтетичних поліефірних волокон зі стриженим розрізаним ворсом. Тканина випускається в рулонах шириною 150см, щільністю 270 г/м2(+/-5): -G-22221, WT-16499-5655M-72 упак. Використовується в текстильній промисловості. Виробник: CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD. Торговельна марка: ACETEX, RAJHANS. Країна виробництва: CN.

Заявлена митна вартість товарів - 1,61 USD/кг, визначена митним органом - 3,99 USD/кг;

Товар № 8 Трикотажне полотно, виготовлено з синтетичних волокон (97% поліестер,3% спандекс). Пофарбовано в різні кольори. Тканина випускається в рулонах шириною 180 см, щільністю 150 г/м2 (+/-5): -АТ-16165, АТ-16121-2596м-17 упак. Використовується в текстильній промисловості. Виробник: CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD. Торговельна марка: New Sample. Країна виробництва: CN.

Заявлена митна вартість товарів - 1,62 USD/кг, визначена митним органом - 3,77 USD/кг.

Судом встановлено, що у відповідності до вимог ч. 5 ст. 55 та ч. 4 ст. 57 МКУ посадовою особою митниці проведена консультація з декларантом з метою визначення основи вартості та обміну інформацією на ідентичні, подібні (аналогічні) товари. В ході проведення консультації декларант не надав цінової інформації щодо імпорту ідентичних та/або подібних товарів на митну територію України.

У зв'язку з тим, що позивачем цінова інформація не була надана, тому митницею прийняте рішення про коригування митної вартості товару, заявленого до митного оформлення та винесене Рішення №102000010/2016/000112/1 від 06 травня 2016 року.

Підставою для прийняття спірного Рішення стало те, що при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості вищевказаного товару та проведенні аналізу поданої до митного оформлення МД № 102110001/2016/200792 документів встановлено, що:

- звіт про оцінку майна від 06.05.16 № 05-04/05/78 поданий не в повному обсязі;

- згідно умов контракту від 10.09.2014 №ВА8М10/09/14 оплата товару здійснюється на умовах передоплати згідно рахунка фактури про передоплату. На момент митного оформлення рахунок - фактуру на передоплату та платіжне доручення про здійснення попередньої оплати не надано. Згідно платіжного доручення від 03.02.2016 № 79 перевірити перерахування коштів на дану поставку товару неможливо.

- Надана калькуляція собівартості на товари від 08.04.2016 № BTCN2016145/01 дійсна на період з 11.01.2016 по 11.03.2016, в той час як відвантаження товару здійснено 27.03.2016 згідно інвойсу від 27.03.2016 № BTCN016145;

- прайс-лист від 23.03.2016 № 90345 не містить інформації щодо періоду дії цін та країн на які поширюється дана цінова пропозиція.

Також, судом встановлено, що Чернігівською митницею було сформовано Картку відмови №102110001/2016/00102 в якій роз'яснені причини відмови (прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товару) та вимоги, виконання яких забезпечить можливість прийняття митної декларації та митного оформлення спірного товару, а також порядок її оскарження. При цьому, у картці відмови вказано повний перелік документів, якими посадова особа митниці керувалась при їх прийнятті.

Дослідивши фактичні обставини справи, судом враховано, що відповідно ст. 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ст. 54 Митного кодексу України посадовими особами митниці здійснюється контроль заявленої декларантом митної вартості товарів, оскільки відомості про митну вартість застосовуються для: 1) нарахування митних платежів; 2) застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; 3) ведення митної статистики; 4) розрахунку податкового зобов'язання, визначеного за результатами документальної перевірки (ст. 50 Митного кодексу України).

Такий контроль здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій ст. 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (ч. 5 ст. 53 Митного кодексу України).

Контроль правильності визначення митної вартості товарів визначений статтею 54 Митного кодексу України, з якої встановлено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі, якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Відповідно до статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів.

На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Згідно із ч. 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Так, згідно з положеннями глави 9 МК України, зокрема, згідно з ч. 1 ст. 57 Кодексу, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні, зокрема, резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч. 2 ст. 57 МК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 58 МК України, у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої ст. 57 цього Кодексу.

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч. 3 ст. 57 МК України).

Відповідно до ч. 8 ст. 57 МК України, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 57 МК України передбачено, що застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Враховуючи зміст вищенаведених норм права, судом встановлено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, Чернігівською митницею не застосовано, оскільки декларантом (ПП "Семенівська мануфактура") документально не підтверджено вартісні показники складових митної вартості товару.

До такого висновку митний орган прийшов з огляду на те, що звіт про оцінку від 06.05.2016 №05-04/05/78 поданий ПП "Семенівська мануфактура" до Чернігівської митниці у тому вигляді, в якому він надавався до митного оформлення, не містив інформацію ціноутворення ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, що імпортуються на митну територію України. Даний Звіт не містить інформації щодо використаних джерел інформації (як приклад, Інтернет ресурсів), вартісних показників сировинних матеріалів, виробничих витрат та інших вартісних складових на задекларований товар. Суттєвим є те, що зазначений висновок взяти до уваги при прийнятті рішення за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), неможливо, оскільки перевірити достовірність цінової інформації у цьому Звіті не має можливості.

Таким чином, при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості та прийнятті рішення про коригування митної вартості митницею використовується наявна цінова інформація у Єдиній автоматизованій інформаційній системі Державної фіскальної служби України (далі - ЄАІС) на подібні товари. При цьому, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями ст. ст. 58-59 Митного кодексу України, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Відповідно до ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту Звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст Звіту повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440 затверджено Національний стандарт № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" (далі - Стандарт), ч. 2 п. 1 якого визначають, що у разі проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, положення цього Стандарту застосовуються в частині, що не суперечить Порядку проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.03.2013 № 231.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 21.08.2014 № 358 "Деякі питання реалізації положень Податкового кодексу України щодо оцінки майна" (чинної на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що базою оцінки для визначення оціночної вартості для передбачених Податковим кодексом України цілей (далі - оціночна вартість) є вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Оскільки, нарахування митних платежів проводиться на підставі норм Податкового кодексу України, то дія національних стандартів, а отже і Закону України від 12.07.2001 № 2658-ІІІ "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" розповсюджуються і на дане експертне дослідження.

Дані нормативно-правові акти визначають вимоги до Звіту та підтверджують законність дій митниці по неврахуванню наданих Звітів, оскільки вони не відповідають вимогам нормативно-правових актів.

Крім того, суд зазначає, що надана калькуляція собівартості на товари від 08.04.2016 № BTCN2016145/01 дійсна на період з 11.01.2016 по 11.03.2016, в той час як відвантаження товару здійснено 27.03.2016 згідно інвойсу від 27.03.2016 № BTCN016145. Також, згідно ст. 5 Контракту від 10.09.2014 № ВАSМ10/09/14 сторони домовились, що оплата Товару здійснюється на наступних умовах: сума попередньої оплати згідно рахунку фактури про попередню оплату, сума, що залишилась від повної вартості партії оплачується протягом трьох місяців з фактичної дати поставки. Тільки факт надходження грошових коштів на рахунок Постачальника є підтвердженням оплати.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару (якщо рахунок сплачено); 5) інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (за наявності).

Умовами Контракту передбачена обов'язкова попередня оплата за придбаний товар на користь контрагента позивача. Поряд з цим, доказів здійснення такої оплати ПП "Семенівська мануфактура" не було надано суду та до митного оформлення.

Крім того, згідно статті 3 Контракту від 10.09.2014 № ВАSМ10/09/14, інвойсу №BTCN2016145 від 27 березня 2016 року умовами поставки згідно „Інкотермс - 2010" є СFR - UА м. ILYICHEVSK. Термін СFR означає, що продавець виконав постачання товару, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов'язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в названий порт призначення. Однак, ризик витрат чи ушкодження товару, а також будь-які додаткові витрати, що виникають після відвантаження товару, переходять із продавця на покупця. За умовами терміна СFR на продавця покладається обов'язок щодо митного очищення товару для експорту.

Умови поставки СFR означають, що продавець доставить товар названому йому перевізнику. При цьому, продавець повинен оплатити витрати, пов'язані із транспортуванням товару до пункту відвантаження товару, а покупець приймає на себе всі ризики втрати та пошкодження товару, а також інші витрати після передачі товару перевізнику.

Під терміном «перевізник» розуміється будь-яка особа, яка на підставі договору перевезення бере на себе зобов'язання забезпечити самому чи організувати перевезення товару залізничним, автомобільним, повітряним, морським та внутрішнім водним транспортом або комбінацією даних видів транспорту.

Отже, зважаючи на зазначене, цілком логічним є те, що: страхування товару не є обов'язком продавця і він не повинен його здійснювати та не зацікавлений страхувати вантаж. В той же час після відвантаження товару всі ризики (в тому числі і страхування товару) переходять до покупця і саме покупець повинен був страхувати вантаж; продавець поніс витрати на транспортування товару до пункту відвантаження, які повинні бути документально підтверджені.

При цьому, судом встановлено, що позивач зазначає, що у ціну товару вже включені витрати на транспортування. Тому документами, з яких вбачається з чого складається ціна товару є розрахунок ціни (калькуляція) або звіт про оцінку майна. Саме у цих документах зазначаються числові значення складових ціни. Це і витрати на його виробництво, і рентабельність, і прибуток, і адміністративні затрати, і витрати на транспортування спірного товару.

Так, дійсно до митного оформлення позивач надав калькуляцію, але вона не містила інформації щодо періоду дії цін. Тому така калькуляція не могла бути прийнята як додаткова цінова інформація для підтвердження задекларованого рівня митної вартості товару.

Щодо звіту про оцінку майна, то він не міг бути прийнятий митницею, оскільки не містив інформацію ціноутворення ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, що імпортуються на митну територію України, тому перевірити достовірність цінової інформації у ньому не було можливості.

З 24.09.2015 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 16 вересня 2015 року № 724 «Про використання у системі управління ризиками орієнтовних показників митної вартості товарів».

Вказаною постановою Державну фіскальну службу України зобов'язано щомісячно здійснювати моніторинг митної вартості на вже оформлені товари та коригувати мінімальні показники митної вартості.

Відповідно до ст. 337 МКУ під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України здійснюється візуальна перевірка документів та відомостей, які подані до митного оформлення, в тому числі із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками (наказ Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 597 «Про затвердження Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками в митній службі України», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №882/21194).

Відповідно до ч. 1 ст. 320 МК України на підставі результатів застосування системи управління ризиками митницями (митними постами) при митному оформленні обираються форми та обсяги контролю, достатні для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України. Серед іншого, посадовою особою митниці здійснюється контроль правильності визначення декларантом митної вартості товарів (ст. 54 МКУ).

Під час здійснення митного контролю спірного товару системою управління ризиками встановлено обов'язкову форму митного контролю - перевірка заявленої митної вартості з орієнтовними показниками митної вартості товарів.

Орієнтовні показники - це мінімальний показник митної вартості на ідентичні та подібні товари, який міститься у ЄАІС, нижче якого митна вартість визначатися не може.

Тобто зважаючи на вищевказане, посадовою особою митниці при здійснені контролю заявленої декларантом митної вартості спірних товарів та коригуванні митної вартості застосовані саме орієнтовані (мінімальні) показники.

Також, слід зазначити, що у постанові Верховного Суду України від 02.06.2015 (справа № 21-498а15) висловлено правову позицію, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Тобто посадовою особою митниці при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості спірних товарів правомірно використана у якості джерела цінова інформація з ЄАІС щодо подібних товарів та скориговано митну вартість не за першим методом, оскільки підприємством не наданий до митного оформлення документ, що підтверджує здійснення передоплати за контрактом та не підтверджено числові значення складових заявленої митної вартості.

Таким чином, враховуючи встановлене, суд приходить до висновку, що при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості посадовою особою митниці правомірно скоригована митна вартість задекларованого товару, оскільки встановлене свідчить про те, що подані до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

І оскільки ч. 4 ст. 57 МК України передбачено, що застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між контролюючим органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу, судом встановлено, що в ході проведення таких консультацій ПП "Семенівська мануфактура" не надало цінової інформації щодо імпорту ідентичних та/або подібних товарів на митну території України.

На підставі встановленого метод визначення митної вартості за ціною угоди щодо ідентичних товарів митним органом не застосовано, так як відсутня можливість ідентифікувати товари, що оцінюються за всіма ознаками ідентичних товарів, метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не застосовано, так як відсутня можливість ідентифікувати товари, що оцінюються, за ознаками подібних (аналогічних) товарів: якість, наявність торгової марки та їх репутація на ринку; країна виробництва; виробник, метод визначення митної вартості на основі віднімання вартості не застосовано, так як відсутня ціна одиниці товару, за якою найбільша партія оцінюваних товарів продавалася б на території України, метод визначення митної вартості на основі додавання вартості не застосовано, так як відсутня ціна за одиницю оцінюваних товарів в країні виробника.

Судом встановлено, що у зв'язку з відсутністю можливості застосування попередніх методів, при здійсненні митної оцінки Чернігівською митницею було застосовано резервний метод.

Таким чином, суд приходить до висновку, що контролюючим органом не було порушено вимоги ст. 57 МК України та виконано всі умови передбачені законодавцем для визначення митної вартості товарів у зв'язку з тим, що подані позивачем до митного оформлення документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та не надано в ході проведення консультацій з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу цінової інформації щодо імпорту ідентичних та/або подібних товарів на митну території України.

З огляду на зазначене, суд зазначає про наявність правових підстав для визначення митної вартості товару за резервним методом, оскільки митним органом надано докази на підтвердження того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, а тому підстави для скасування Рішення про коригування митної вартості товарів №102000010/2016/000112/1 від 06 травня 2016 року та Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного №102110001/2016/00102 - відсутні.

Враховуючи ст. 19 Конституції України, ч. 1 ст. 11, ст.ст. 71, 72 Кодексу адміністративного судочинства України, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ПП "Семенівська мануфактура" - задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 94, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Постанова суду набирає законної сили в порядку статей 167, 186 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня отримання її копії. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя: Ю.О.Скалозуб