Справа № 816/931/15-а
Суддя: С.С. Бойко
Дата ухвалення: 2016-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2016 року м. ПолтаваСправа № 816/931/15-а

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бойка С.С.,

за участю:

секретаря судового засідання - Носенка М.В.,

прокурора - Соболь Т.В.,

представників відповідача - Наливайчук Е.П., Дейнека Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Першого заступника керівника Кобеляцької місцевої прокурату Полтавської області до Відділу освіти Чутівської районної державної адміністрації про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

20 березня 2015 року Прокурор Чутівського району звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Відділу освіти Чутівської районної державної адміністрації про зобов'язання привести процес навчання 110 учнів недоукомплектованих класів загальноосвітніх навчальних закладів району у відповідність до норм чинного законодавства.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2015 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено. Справа розглядалася судами неодноразово.

Постановою Вищого адміністративного суду України від 16 березня 2016 року рішення попередніх судових інстанцій були скасовані, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2016 року справу прийнято до провадження судді Бойка С.С.

Ухвалою суду від 31 травня 2016 року прийнято заяву позивача про зміну позовних вимог, згідно якої Перший заступник керівника Кобеляцької місцевої прокурату Полтавської області звернувся до суду з позовом до Відділу освіти Чутівської районної державної адміністрації про визнання дій щодо формування класів-комплектів у мережі загальноосвітніх навчальних закладів Чутівського району у 2014-2015 навчальному році протиправними та зобов'язання розформувати незаконно утворені класи-комплекти у загальноосвітніх навчальних закладах Чутівського району та організувати індивідуальну форму навчання.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилався на те, що процес навчання учнів у загальноосвітніх навчальних закладах Чутівського району не відповідає вимога чинного законодавства. Так у Вільховатській ЗОШ І-ІІ ступенів в 3 класі рахується 4 учні, в 7 класі - 2 учні, в 8 класі - 1 учень; у Водянській ЗОШ І-ІІ ступенів в 1 класі - 3 учні, в 2 класі - 4 учні, в 4 класі - 3 учні, в 5 класі - 3 учні, в 7 класі - 2 учні, в 9 класі - 4 учні; в Іскрівській ЗОШ І-ІІ ступенів в 2 класі - 3 учні, в 3 класі - 4 учні, в 4 класі - 1 учень, в 5 класі - 4 учні, в 6 класі - 1 учень, в 9 класі - 4 учні; у Смородщинській ЗОШ І-ІІ ступенів в 1 класі - 3 і в 2 класі - 2 учні, в 3 класі - 1 учень, в 4 класі - 4 учні, в 5 класі - 1 учень, в 6 класі 1 учень, в 8 класі - 1 учень; у Новофедорівській ЗОШ І-ІІ ступенів в 2 класі - 4 учні, в 5 класі - 3 учні, в 6 класі - 3 учні, в 9 класі - З учні; у Черняківській ЗОШ І-ІІ ступенів в 6 класі - 1 учень; у Василівській ЗОШ І-ІІІ ступенів в 4 класі - 3 учні; у Войнівській ЗОШ І-ІІІ ступенів в 6 класі - 2 учні, в 9 класі - 4 учні, в 10 класі - 4 учні; у Новокочубеївській ЗОНІ І-ІІІ ступенів в 4 класі - 3 учні; у Сторожівській ЗОШ І-ІІІ ступенів в 4 класі - 4 учні, в 8 класі - 4 учні, в 9 класі - 3 учні, в 10 класі - 4 учні; у Флорівській ЗОШ І ступеня в 2 класі - 1 учень; у Червонянській ЗОШ І ступеня в 1 класі - 2 учні, в 2 класі - 4 учні, в 4 класі - 2 учні, що є порушенням ч.1., ч.2 статті 14 Закону України "Про загальну середню освіту". Таким чином, на території Чутівського району передбачаю функціонування 40 ненаповнених класів, чим порушено права учнів загальноосвітніх навчальних закладів району на належні умови для здобуття повної загальної середньої освіти. Також зазначав, що навчання організовано таким чином, що на окремих заняттях учні різних класів об'єднуються в групи та під час комбінування класів, кількість учнів в групі перевищує 5 чоловік.

В судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити.

Представники відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечували. У наданих до суду письмових запереченнях просили в задоволенні адміністративного позову відмовити, що прокурором під час подачі адміністративного позову, не було враховано однієї з основних норм Положення про індивідуальну форму навчання в загальноосвітніх навчальних закладах затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 20 грудня 2002 року № 732, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08 січня 2003 року за № 9/7330, яка надає можливість чи навпаки унеможливлює організацію проведення індивідуального навчання учнів, а саме: наявність заяв батьків або осіб, як їх замінюють про організацію індивідуального навчання. А ні станом на 01 вересня 2014 року, а ні станом на дату розгляду справи жодної заяви від батьків, учні яких навчаються в загальноосвітніх навчальних закладах району про організацію індивідуального навчання для їх дітей, до шкіл та відділу освіти не надходило.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні факти та відповідні до них правовідносини.

Прокуратурою Чутівського району в порядку нагляду за дотриманням і застосуванням законів проведено опрацювання стану дотримання органами місцевого самоврядування та органами державної влади вимог законодавства, пов'язаного з охороною дитинства, права на загальну середню освіту та забезпеченням належних умов навчання та виховання дітей.

За результатами вказаного опрацювання встановлено, що процес навчання учнів у загальноосвітніх навчальних закладах не відповідає вимогам чинного законодавства, а саме у Вільховатській ЗОШ І-ІІ ступенів в 3 класі рахується 4 учні, в 7 класі - 2 учні, в 8 класі - 1 учень; у Водянській ЗОШ І-ІІ ступенів в 1 класі - 3 учні, в 2 класі - 4 учні, в 4 класі - 3 учні, в 5 класі - 3 учні, в 7 класі - 2 учні, в 9 класі - 4 учні; в Іскрівській ЗОШ І-ІІ ступенів в 2 класі - 3 учні, в 3 класі - 4 учні, в 4 класі - 1 учень, в 5 класі - 4 учні, в 6 класі - 1 учень, в 9 класі - 4 учні; у Смородщинській ЗОШ І-ІІ ступенів в 1 класі - 3 і в 2 класі - 2 учні, в 3 класі - 1 учень, в 4 класі - 4 учні, в 5 класі - 1 учень, в 6 класі учень, в 8 класі - 1 учень; у Новофедорівській ЗОШ І-ІІ ступенів в 2 класі - 4 учні, в 5 класі - 3 учні, в 6 класі - 3 учні, в 9 класі - З учні; у Черняківській ЗОШ І-ІІ ступенів в 6 класі - 1 учень; у Василівській ЗОШ І-ІІІ ступенів в 4 класі - 3 учні; у Войнівській ЗОШ І-ІІІ ступенів в 6 класі - 2 учні, в 9 класі - 4 учні, в 10 класі - 4 учні; у Новокочубеївській ЗОНІ І-ІІІ ступенів в 4 класі - 3 учні; у Сторожівській ЗОШ І-ІІІ ступенів в 4 класі - 4 учні, в 8 класі - 4 учні, в 9 класі - 3 учні, в 10 класі - 4 учні; у Флорівській ЗОШ І ступеня в 2 класі - 1 учень; у Червонянській ЗОШ І ступеня в 1 класі - 2 учні, в 2 класі - 4 учні, в 4 класі - 2 учні, що є порушенням ч.1., ч.2 статті 14 Закону України "Про загальну середню освіту".

Також проведеним опрацюванням встановлено, що Відділом освіти Чутівської районної державної адміністрації навчання організовано таким чином, що на окремих заняттях учні різних класів об'єднуються в групи та під час комбінування класів, кількість учнів в групі перевищує 5 чоловік. Так, в 3 класі Флорівської ЗОШ І ступеня навчаються 5 учнів, в 2 класі - 1 учень, тобто на спільних заняттях чисельність групи перевищує максимум, встановлений п.2.10 Положення про індивідуальну форму навчання в загальноосвітніх навчальних закладах (затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 20 грудня 2002 року №732, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 8 січня 2003 року за №9/7330). Аналогічна ситуація наявна при комбінуванні 17 класів (1-4 класи) в загальноосвітніх навчальних закладах району.

Крім того, учні недоукомплектованих старших класів (з 5 по 11) також на окремих заняттях об'єднуються в групи з іншими класами, хоча така форма навчання відповідно до п.2.10 Положення передбачена виключно для учнів 1-4 класів. В Смородщинській ЗОШ І-ІІ ступенів в 5,6,8 класах навчаються по 1 учню, як наслідок, на непрофільних заняттях вони об'єднуються в одну групу. Аналогічна ситуація наявна при комбінуванні 18 класів (5-11 класи) в загальноосвітніх навчальних закладах району.

Вважаючи, що протиправними дії Відділу освіти Чутівської районної державної адміністрації щодо формування класів-комплектів у мережі загальноосвітніх навчальних закладах Чутівського району у 204 - 2015 навчальних роках та у зв'язку з метою організації індивідуальної форми навчання, Прокурор звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості позовних вимог та відповідним доводам позивача, суд виходить з наступного

За приписами статті 2 Закону України "Про загальну середню освіту" від 13 травня 1999 року №651-XIV основними завданнями законодавства України про загальну середню освіту є забезпечення права громадян на доступність і безоплатність здобуття повної загальної середньої освіти та забезпечення необхідних умов функціонування і розвитку загальної середньої освіти.

Відповідно до ст.13 Закону України "Про загальну середню освіту" навчально-виховний процес у загальноосвітніх навчальних закладах здійснюється за груповою та індивідуальною формами навчання, положення про які затверджує центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері освіти.

Як встановлено ч.2 ст.14 Закону України "Про загальну середню освіту", у загальноосвітніх навчальних закладах, розташованих у селах, селищах, кількість учнів у класах визначається демографічною ситуацією, але повинна становити не менше п'яти осіб. При меншій кількості учнів у класі заняття проводяться за індивідуальною формою навчання.

Отже, закон чітко встановлює обов'язковість впровадження індивідуальної форми навчання у загальноосвітніх закладах сіл та селищ у разі, якщо кількість учнів у класі складає менше 5 осіб.

Відповідно до п.1.2 Положення про індивідуальну форму навчання в загальноосвітніх навчальних закладах, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 20 грудня 2012 року №732, зареєстровано в Міністерстві юстиції 08 січня 2003 року за № 9/7330 (далі - Положення №732), індивідуальне навчання в системі загальної середньої освіти є однією з форм організації навчально-виховного процесу і впроваджується для забезпечення права громадян на здобуття повної загальної середньої освіти з урахуванням індивідуальних здібностей та обдарувань, стану здоров'я, демографічної ситуації, організації їх навчання.

Пунктом 1.6 Положення №732 визначені підстави для організації індивідуального навчання, якими є:

- заяви батьків або осіб, які їх замінюють;

- наказ директора навчального закладу;

- погодження місцевого органу управління освітою.

Відповідно до п.1.7 Положення № 732 право на індивідуальне навчання мають, зокрема, учні, які проживають у селах і селищах (коли кількість учнів у класі становить менше 5 осіб).

Враховуючи викладене суд не погоджується з твердженням відповідача про відсутність у відділу освіти підстав для організації індивідуального навчання дітей у зв'язку з неподанням батьками учнів або особами, що їх замінюють заяв про організацію індивідуального навчання або скарг щодо неналежної організації навчального процесу, оскільки відповідна заява визначена як одна з підстав переведення учня на індивідуальну форму навчання виходячи із конкретної ситуації, а не як обов'язкова умова.

Невжиття передбачених законом заходів щодо організації індивідуального навчання учнів за наявності встановлених законом підстав, а саме кількості учнів у класах менше п'яти, свідчить про бездіяльність як директора навчального закладу, так і органу управління освітою.

Міністерство освіти і науки України своїм листом від 23.10.2000 № 1/9-435 роз'яснило органам управління освітою, що для забезпечення права громадян України на здобуття повної загальної середньої освіти в класах з кількістю до п'яти учнів, що не дозволяє організувати навчання у самостійних класах, може бути організоване в класах-комплектах (комбінованих, з'єднаних класах).

Для належного забезпечення навчально-виховного процесу в початковій школі важливим є оптимальне поєднання класів, виходячи з конкретних умов окремої школи (1-3 та 2-4 класи). Проте, при об'єднанні у два класи із загальної кількості учнів численність учнів не повинна перевищувати 25 чоловік.

Судом встановлено, що рішенням тридцятої сесії Чутівської районної ради VI скликання від 23 вересня 2014 року "Про затвердження мережі та контингентів учнів загальноосвітніх шкіл, мережі навчання працюючої молоді на 2014 - 2015 навчальний рік" затверджено мережу шкіл і контингенту учнів Чутівського району на 2014 - 2015 навчальний рік, що фінансуються за рахунок бюджету: загальноосвітніх шкіл І ступеня - 2, у них 2 класи, 2 класи-комплекти, кількість учнів 19 чоловік; загальноосвітніх шкіл І-ІІ степенів - 7, у них 32 класи, 33 класів - комплектів, кількість учнів 317 чоловік; загальноосвітніх шкіл І-ІІІ ступенів - 10 у них класів - 124, 120 класів-комплектів, кількість учнів - 1735 чоловік; всього у Чутівському районі на 2014 - 2015 навчальний рік створено 19 загальноосвітніх шкіл, у них 158 класів, 155 класів-комплектів, загальна кількість учнів становить 2071 чоловік.

На виконання вказаного рішення відповідачем у 2014 - 2015 навчальному році було сформовано класи-комплекти у мережі загальноосвітніх навчальних закладів Чутівського району.

Вказане рішення Чутівської районної ради ні ким не скасовано, не оскаржене та є чинним на даний час, а тому підстави для визнання дій відділу освіти Чутівської районної державної адміністрації стосовно визнання протиправними дій щодо формування класів-комплектів у мережі загальноосвітніх навчальних закладів Чутівського району у 2014-2015 навчальному році задоволенню не підлягають.

Надаючи оцінку позовним вимогам про зобов'язання відділ освіти Чутівської районної державної адміністрації розформувати незаконно утворені класи-комплекти у загальноосвітніх навчальних закладах Чутівського району та організувати індивідуальну форму навчання, суд вважає за необхідне вказати наступне.

Відповідно до частини першої статті 6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен установити, що в зв'язку з прийняттям рішенням чи вчиненням дій (допущення бездіяльності) суб'єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.

Враховуючи наведене, вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення). Тобто, порушення або оспорювання прав та інтересів особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов'язковими.

Таким чином, підставами для визнання протиправним та скасування рішення суб'єкта владних повноважень є невідповідність його вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. При цьому, обов'язковою умовою скасування такого рішення є також наявність факту порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача у справі.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті, і є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Суд зазначає, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який міг би відновити його становище та захистити порушене, на його думку, право.

Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

З цією метою суд повинен з'ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Указаний висновок відповідає такому принципу права як правосуддя, який за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

Рішенням Конституційного Суду України від 01.12.2004 р. у справі № 1-10/2004 (справа про охоронюваний законом інтерес) розтлумачено поняття "охоронюваний законом інтерес", що вживається в частині першій статті 4 Цивільного процесуального кодексу України та інших законах України у логічно-смисловому зв'язку з поняттям "права", а саме зазначено цей термін треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об'єктивного і прямо не опосередкований у суб'єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об'єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально правовим засадам.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Відтак, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Суд зазначає, що фактично правовідносини, пов'язані з розформуванням незаконно утворених класів-комплектів у загальноосвітніх навчальних закладах Чутівського району та організацією індивідуальної форми навчання у 2014 - 2015 роках вже вичерпали дію в часі, навчальний рік закінчився, тобто перейшли в іншу правову якість.

Приймаючи до уваги вищенаведене, суд дійшов висновку, що на дату розгляду справи у суді у спірних відносинах відсутнє будь-яке порушення з боку відповідача у сфері публічно-правових відносин, адже навчальний 2014 - 2015 рік вже закінчився, а докази формування класів-комплектів у мережі загальноосвітніх навчальних закладів Чутівського району на 2016-2017 навчальний рік відсутні.

А відтак, у задоволенні позовних вимог Першого заступника керівника Кобеляцької місцевої прокурату Полтавської області про зобов'язання відділ освіти Чутівської районної державної адміністрації розформувати незаконно утворені класи-комплекти у загальноосвітніх навчальних закладах Чутівського району та організувати індивідуальну форму навчання, належить відмовити.

Зважаючи на приписи статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати, понесені позивачем, необхідно залишити в Державному бюджеті України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 8, 9, 10, 11, 71, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови з одночасним надісланням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Повний текст постанови складено 06 червня 2016 року.

Суддя С.С. Бойко