Справа № 810/1142/16
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2016-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 квітня 2016 року № 810/1142/16

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в м. Києві адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «УКпостач» до Спеціалізованої державної податкової інспекції по роботі з великими платниками податків у м. Сімферополі Автономної Республіки Крим про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватне акціонерне товариство УКпостач до Спеціалізованої державної податкової інспекції по роботі з великими платниками податків у м. Сімферополі Автономної Республіки Крим про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 12.07.2011 № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 107 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу, яка містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів (реквізитів), що дають необхідну інформацію для вирішення судом питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

Згідно ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Проте, позивачем не додано доказів сплати судового збору, при цьому позивач разом з позовною заявою надав клопотання про звільнення його від сплати судових витрат, оскільки він сплатив судові витрати у встановленому розмірі на час подання позову, коли звертався з такою позовною до Окружного адміністративного суду Республіки Крим у 2011 році.

Суд, розглядаючи вказане клопотання по суті, зазначає наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статей спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (ст. 10 КАС України) всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

У клопотанні сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

На обґрунтування клопотання позивач зазначає, що він сплатив судові витрати у встановленому розмірі на час подання позову, коли звертався з позовною заявою про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 12.07.2011 № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 до Окружного адміністративного суду Республіки Крим.

Проте, суд зазначає, що в даному випадку вказана обставина не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Крім цього, позивач не надав суду жодних доказів, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище.

Так, Пленум Вищого адміністративного суду України Постанові від 23.01.2015 №2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Суд зазначає, що позивач не включений до числа осіб, звільнених від оплати судового збору при подачі позовів, зокрема, до адміністративного суду, що прямо передбачено Законом України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент подання позову), а тому є платником судового збору на загальних підставах.

За таких обставин суд вважає, що наведені у клопотанні підстави є недостатніми для його задоволення.

Суд звертає увагу, що Законом України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору від 22.05.2015 року № 484-VIII (далі-Закон № 484) було внесено зміни до Закону України Про судовий збір в частині визначення ставок судового збору, який підлягає сплаті за подання позовної заяви.

Пунктом 1 Прикінцевих положень Закону України № 484 встановлено, що датою набрання чинності Закону є 01.09.2015 року.

Таким чином, з 01.09.2015 року почали діяти нові ставки судового збору за подання позовної заяви до суду, в тому числі і до адміністративних судів України.

Так, зокрема, згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 № 3674-VI ( в редакції від 01.09.2015 року) за подання до адміністративного суду субєктом владних повноважень або юридичною особою адміністративного позову майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати. Майновими вимогами є будь-які вимоги субєктів права, що повязані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошами (грошовими коштами).

Позовні вимоги позивача мають майновий характер, оскільки вирішення судом даного спору матиме очевидний економічний ефект, адже призведе до збільшення грошових зобов'язань та зменшення активів позивача.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову субєктом владних повноважень.

На порушення вказаних вимог до позовної заяви не додано копії позовної заяви для відповідача.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідачем уданій справі є Спеціалізована державна податкова інспекція по роботі з великими платниками податків у місті Сімферополі Автономної Республіки Крим. Однак, на даний час вказаний податковий орган є реорганізованим у звязку з наступним.

Постановою Кабінету Міністрів України Про утворення територіальних органів Державної податкової служби № 981 від 21.09.2011 Спеціалізована державна податкова інспекція по роботі з великими платниками податків у місті Сімферополі Автономної Республіки Крим була реорганізована у Спеціалізовану державну податкову інспекцію по роботі з великими платниками податків у м. Сімферополі. Відповідно до наказу Державної податкової служби України Про організацію функціонування Окружної державної податкової служби Центрального офісу з обслуговування великих платників податків від 15.09.2012 № 409, Спеціалізована державна податкова інспекція у м. Сімферополі підпорядкована Окружній державній податковій службі Центральному офісу з обслуговування великих платників податків Державної податкової служби.

Згідно з Постановою Кабінету Міністрів України Про утворення територіальних органів Міністерства доходів і зборів № 229 від 20.03.2013 Окружна державна податкова служба Центральний офіс з обслуговування великих платників податків Державної податкової служби була реорганізована шляхом приєднання до Міжрегіонального головного управління Міндоходів Центрального офісу з обслуговування великих платників.

Відповідно до положень Постанови Кабінету Міністрів України Про утворення Державної фіскальної служби від 21.05.2014 № 160 відбулась реорганізація Міністерства доходів і зборів шляхом перетворення, в наслідок чого була утворена Державна фіскальна служба як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України.

Згідно п. 1 Положення про Державну фіскальну службу України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів від 21.05.2014 № 236 (далі Положення № 236) Державна фіскальна служба України (ДФС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику у сфері державної митної справи, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску. Пунктом 7 Положення № 236 передбачено, що ДФС здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. ДФС та її територіальні органи є органами доходів і зборів. Відповідно до п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України Про утворення територіальних органів Державної фіскальної служби та визнання такими, що втратили чинність, деяких актів Кабінету Міністрів України від 06.08.2014 № 311 Кабінетом Міністрів України передбачене здійснення реорганізації територіальних органів Міністерства доходів і зборів шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної фіскальної служби за переліком згідно з додатком 2 до постанови.

Додатком 2 до Постанови від 06.08.2014 р. № 311 встановлена реорганізація Міжрегіонального головного управління Міндоходів - Центрального офісу з обслуговування великих платників, шляхом перетворення вказаного територіального органу у Міжрегіональне головне управління Державної фіскальної служби Центральний офіс з обслуговування великих платників.

Отже, на даний час правонаступником Спеціалізованої державної податкової інспекції по роботі з великими платниками податків у м. Сімферополі Автономної Республіки Крим є Міжрегіональне головне управління Державної фіскальної служби Центральний офіс з обслуговування великих платників.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам ст. 106 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлює строк, достатній для усунення недоліків.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені у пятиденний строк з дня отримання позивачем копії даної ухвали шляхом подання до суду позовної заяви з дотриманням вимог ст. 106 КАС України.

Керуючись ст.ст. 87, 107, 108, 160, 165 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «УКпостач» до Спеціалізованої державної податкової інспекції по роботі з великими платниками податків у м. Сімферополі Автономної Республіки Крим про визнання протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення залишити без руху.

Встановити позивачу пятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Лапій С.М.