Справа № 820/538/16
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2016-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

"24" травня 2016 р. № 820/538/16

Харківський окружний адміністративний суд у складі

Головуючого судді Спірідонов М.О.

за участю секретаря судового засідання Хмелівська Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
до Державного реєстратора, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобелєвої Алли Михайлівни, треті особи - Товариство з обмеженою відповідальністю "КЕЙ-КОЛЕКТ", Реєстраційна служба Харківського міського управління юстиції
про про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1. звернувся до суду з зазначеним адміністративним позовом, у якому з урахуванням уточнення позовних вимог, просить суд визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно - приватно нотаріуса Кобелевої А.М., київського міського нотаріального округу м. Київ, про державну реєстрацію прав та їх обтяжень ( з відкриттям розділу) індексний номер 27785446 від 11.01.2016 року щодо об'єкту нерухомого майна: реєстраційний номер - 01 (квартира АДРЕСА_2) за ТОВ « Кей-Колект» ().

У судовому засіданні представник позивача заявлений позов підтримав у повному обсязі, пославшись на те, що оскаржувана реєстрація права власності відбулась з порушенням встановлених правил та процедур. Договором іпотеки передбачалося задоволення вимог іпотекодержателя шляхом реєстрації права власності на підставі окремого договору про задоволення вимог іпотекодержателя. Натомість, такий договір не укладався, а відтак, були відсутні підстави для реєстрації прав. Повідомлення про намір звернення стягнення на майно позивачем не отримувалося. З урахуванням наведеного позивач просив задовольнити позов.

Представник відповідача надав суду письмові заперечення, у яких зазначив, що всі реєстраційні дії проведені відповідно до вимог законодавства, а відтак підстав для задоволення позову не має.

Представник третьої особи ТОВ « Кей-Колект» проти задоволення позовних вимог заперечував, просив у задоволенні вимог позивача відмовити, пославшись на те, що при вчиненні оскаржуваних дій відповідач діяв у відповідності до вимог чинного законодавства

Представник третьої особи , Реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, в судове засідання свого представника не направив, про розгляд справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши долучені до матеріалів справи документи, суд встановив наступні обставини.

25.10.2007 року між АКІБ « УкрСіббанк» та позивачкою укладено кредитний договір № 0 та договір іпотеки, який був посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Дахно О.А., за № 355, відповідно до умов якого в іпотеку передана квартира АДРЕСА_1.

12.12.2011 року на підставі договору факторингу № 1 АКІБ « УкрСіббанк» відступив право вимоги по кредитному договору № 0 та на підставі договору про відступлення прав за іпотечним договором, відступило право вимоги за Іпотечним договором № 355, які були укладені із позивачкою.

З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек,Єдиного реєстру заборони відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна зареєстровано право власності ТОВ «Кей Колект» на спірну квартиру за номером запису: 129084921 від 11.01.2016 року, реєстраційний номер об'єкта 01, згідно рішення № 27785446 від 11.01.2016 року відносно вищезгаданої квартири. Підстава реєстрації - договір іпотеки 355.

У матеріалах справи наявне повідомлення ТОВ «Кей-Колект» від 08.06.2015 року, в якому зазначено про необхідність здійснити погашення заборгованості та попереджено, що у випадку непогашення заборгованості товариство має намір звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом його продажу від власного імені будь-якій особі - покупцеві на підставі договору купівлі-продажу відповідно до вимог п 5.2.2 Договору іпотеки № 355 та ст. 38 Закону України «Про іпотеку».У повідомленні зазначено, що позивач має право виконати основне зобов'язання протягом тридцятиденного строку з дня отримання повідомлення. Невиконання умов кредитного договору та іпотеки матиме наслідком продаж предмета іпотеки від імені ТОВ «Кей-Колект». Вказаний лист направлений на адресу позивачки рекомендованим повідомленням за № 141

11.01.2016 року відповідачем прийнято рішення №27785446 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Рішення прийнято за результатами розгляду заяви про державну реєстрацію прав № 15247080, яка подана ТОВ «Кей-Колект» для проведення державної реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_2. Вирішено провести державну реєстрацію права власності на вищезгадану квартиру за вищенаведеною адресою, а також відкритий розділ у реєстрі.

Перевіряючи оскаржувані рішення відповідача на відповідність положенням ч.3 ст. 2 КАС України, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень частин першої, третьої статті 33 Закону України "Про іпотеку", у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Згідно з частиною першою статті 35 Закону України "Про іпотеку", у разі порушення основного зобов'язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов'язань, вимога про виконання порушеного зобов'язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону України "Про іпотеку", сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, який підлягає нотаріальному посвідченню і може бути укладений в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Як вбачається з матеріалів справи, сторони за договором іпотеки № 355 домовилися про можливість звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання спору шляхом викладення у договорі іпотеки розділу 5 "Застережень про задоволення вимог іпотекодержателя".

Згідно з частинами 2, 3 статті 36 Закону України "Про іпотеку", договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя може передбачати: передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання у порядку, встановленому статтею 37 цього Закону; право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 цього Закону.

Щодо протиправності рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності на предмет іпотеки суд виходить з наступного.

За змістом положень статті 36 Закону України "Про іпотеку" відповідне застереження в іпотечному договорі вважається договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Той факт, що сторони домовилися про застосування позасудового порядку звернення стягнення на предметом іпотеки свідчить про те, що сторони дійшли згоди, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель набуває права на звернення стягнення на предмет іпотеки згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя в один чи іншій спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки, який передбачений Законом України "Про іпотеку".

При цьому, можливі способи звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовому порядку визначені частиною третьою статті 36 Закону України "Про іпотеку" в редакції, чинній на момент укладення договору іпотеки.

Відсутність факту реалізації домовленості сторін щодо укладення окремої угоди про задоволення вимог іпотекодержателя за наявності відповідного застереження в іпотечному договорі, наявність якого прирівнюється до угоди про задоволення вимог іпотекодержателя, та яке за змістом вимог Закону України "Про іпотеку" свідчить про те, що сторони домовилися про позасудовий порядок врегулювання спору, не є обставиною, яка обмежує державного реєстратора у здійсненні відповідної реєстраційної дії.

Так, в матеріалах справи відсутні докази оспорення договору про іпотеку №355 повністю або у частині розділу 5 "Застереження про задоволення вимог Іпотекодержателя".

Відповідно до частини першої статті 37 Закону України "Про іпотеку" в редакції, чинній на момент прийняття державним реєстратором рішення про державну реєстрацію прав, іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки.

Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання.

Відповідно до пункту 46 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 №868, для проведення державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, заявник, крім документа, що підтверджує виникнення, перехід та припинення речових прав на нерухоме майно, подає:

1) завірену в установленому порядку копію письмової вимоги про усунення порушень, надіслану іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця, в якій зазначається стислий зміст порушеного зобов'язання, вимога про виконання порушеного зобов'язання у не менш як 30-денний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання такої вимоги;

2) документ, що підтверджує завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у письмовій вимозі, надісланій іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця;

3) заставну (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

Матеріалами справи підтверджено, що разом із заявою про державну реєстрацію права власності на квартиру квартира АДРЕСА_1, ТОВ «Кей-Колект» подано довіреність, копію повідомлення про намір звернути стягнення на предмет іпотеки та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, копія договору факторингу від 12.12.2011 року, копія договору іпотеки від 25.10.2007 року, копії договору про відступлення прав вимоги за договором іпотеки

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, державна реєстрація прав проводиться на підставі договорів, укладених у порядку, встановленому законом.

Згідно з пунктом 1 пункту 37 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 №868, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, документами, що підтверджують виникнення, перехід та припинення речових прав на нерухоме майно, є укладений в установленому законом порядку договір, предметом якого є нерухоме майно, права щодо якого підлягають державній реєстрації, або речове право на нерухоме майно чи його дублікат.

Частиною першою статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено випадки відмови у державній реєстрації прав та їх обтяжень.

Частиною четвертою зазначеної статті визначено, що відмова в державній реєстрації прав та їх обтяжень з підстав, не передбачених цим Законом, заборонена.

З урахуванням викладеного, зважаючи на встановлені обставини, суд дійшов висновку про правомірність рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно - приватно нотаріуса Кобелевої А.М., Київського міського нотаріального округу м. Київ, про державну реєстрацію прав та їх обтяжень ( з відкриттям розділу) індексний номер 27785446 від 11.01.2016 року щодо об'єкту нерухомого майна: реєстраційний номер - 01 (квартира АДРЕСА_2) за ТОВ « Кей-Колект» (), оскільки воно прийнято з наданням заявником всіх документів, передбачених Порядком державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень №868, необхідних для реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя.

Керуючись ст.ст. 4, 7, 86, ч.1 ст.158, 160-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України Харківський окружний адміністративний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Державного реєстратора, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кобелєвої Алли Михайлівни, треті особи - Товариство з обмеженою відповідальністю "КЕЙ-КОЛЕКТ", Реєстраційна служба Харківського міського управління юстиції про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії - відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк з дня її проголошення та з дня отримання копії постанови, у разі проголошення постанови суду, яка містить вступну та резолютивну частини, а також прийняття постанови у письмовому провадженні.

Якщо суб'єкта владних повноважень, у випадках та порядку, передбаченому частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова у повному обсязі виготовлена 27 травня 2016 року.

Суддя Спірідонов М.О.