Справа № 802/509/16-а
Суддя: Чернюк Алла Юріївна
Дата ухвалення: 2016-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

30 травня 2016 р. Справа № 802/509/16-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Чернюк Алли Юріївни,

за участю:

секретаря судового засідання: Середюка Миколи Анатолійовича

позивача: не з'явився

представника позивача: не з'явився

представника відповідача: ОСОБА_1, ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом: ОСОБА_3

до: Вінницької ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області

про: визнання протиправним та скасування податового повідомлення - рішення

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_3 до Вінницької ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податового повідомлення - рішення.

Ухвалою суду від 18 квітня 2016 року розгляд справи було призначено на 29.04.16 року.

Проте, позивач ні його представник у судове засідання не з'явилися, хоча належним чином були повідомлені про місце, час та дату судового розгляду, про що свідчать матеріали справи (а.с. 26,27).

12 травня 2016 року від представника позивача надійшла заява про перенесення судового засідання в зв'язку з тим, що перебуватиме на судових засіданнях в Апеляційному суді Житомирської області, хоча жодних доказів на підтвердження заявленого клопотання не надано (а. с. 39-40).

30 травня 2016 року позивач та його представник не прибули у судове засідання, хоча належним чином були повідомлені про місце, час та дату судового розгляду, про що свідчать матеріали справи (а.с. 51).

В зв'язку з чим, судом поставлено на розгляд питання про залишення адміністративного позову ОСОБА_3 без розгляду.

Представники відповідача не заперечували проти залишення адміністративного позову без розгляду та поклались на розсуд суду.

У звязку з повторними неявками позивача та уповноваженого представника у судове засідання, суд дійшов висновку, щодо залишення адміністративного позову без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 КАС України, особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки, не можуть бути обмежені у праві на отримання в адміністративному суді як усної, так і письмової інформації щодо результатів розгляду справи. Ніхто не може бути обмежений у праві на отримання в адміністративному суді інформації про дату, час і місце розгляду своєї справи та ухвалені в ній судові рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватись належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Пунктом 1 ч. 3 ст. 49 КАС України передбачено, що особам які беруть участь у справі надано право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів.

Крім наявних прав особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов'язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов'язки другої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи (ст. 120 КАС України), повідомлення суд про неможливість прибуття в судове засідання (ст. 40 КАС України), дотримання процесуальних строків.

Адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом (ч. 1 ст. 122 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, судовий розгляд адміністративної справи здійснюється в судовому засіданні з викликом осіб, які беруть участь у справі.

Судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами (ч. 3 ст. 33 КАС України).

Згідно з ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Суд зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі Юніон Аліментаріа ОСОБА_4 проти Іспанії зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Частина друга статті 40 КАС України передбачає, що особи, які беруть участь у справі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобовязані завчасно повідомити про це суд. В протилежному випадку, в разі невиконання стороною такого обовязку, вважається, що зазначена особа не з'явилися до суду без поважних причин.

Так, ч. 3 ст. 33 КАС України передбачено, що судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КАС України, повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Повістка у справах, для яких встановлено скорочені строки розгляду, має бути вручена у строк, достатній для прибуття до суду.

Вищевикладені положення в першу чергу спрямовані на забезпечення добросовісного ставлення осіб, які беруть участь у справі, до виконання свого процесуального обов'язку.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 128 КАС України неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності є підставою для відкладення розгляду справи. А вже повторне неприбуття позивача за аналогічних підстав є наслідком залишення позовної заяви без розгляду (ч. 3 ст. 128 КАС України).

Як вбачається із матеріалів справи в судові засідання призначені на 29.04.16, 12.05.16, 30.05.16 року позивач не з'явився. Судову кореспонденцію, повістки, розписки, суд направляв позивачу та представнику на поштову адресу, а також вони отримувалися в приміщенні суду, про що свідчать матеріали справи (а. с. 24- 27, 35-38, 44, 45, 51).

За таких обставин судова повістка про виклик до суду у відповідності до положень ч. 11 ст. 35 КАС України вважається врученою позивачу належним чином, тобто презюмується, що позивач про час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином. Разом із тим будь-яких заяв про поважність причин неявки до суду, чи заяв про розгляд справи у відсутність позивача останнім подано не було. Невиконання передбаченого ст. 40 КАС України обовязку щодо повідомлення про поважність причин невиконання до суду дає підстави зробити висновок про те, що такі неявки позивача до суду не були обумовлені будь-якими поважними причинами.

Отже, вищевикладені обставини свідчать про те, що позивач та її представник допустили три неявки в судове засідання без поважних на те причин.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 155 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Застосовуючи до позивача процесуальні наслідки його повторної неявки у судове засідання суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) (далі - Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

У даному випадку суд звертає увагу на те, що право позивача на доступ до суду жодним чином обмежене не було, оскільки про обставини розгляду справи, необхідність явки до суду позивач повідомлявся своєчасно та належним чином у порядку та спосіб, що передбачений нормами КАС України.

Тобто, причинами виникнення такої ситуації, за якою подальший розгляд справи став неможливим, є неналежне виконання позивачем та її представником своїх процесуальних обовязків, передбачених ст. ст. 40, 49, 120, 122 КАС України.

Так, інформація про судовий розгляд справ Вінницьким окружним адміністративним судом знаходиться у вільному доступі на офіційному веб-сайті Вінницького окружного адміністративного суду (www.voas.gov.ua) у розділі "Графік розгляду справ", у звязку з чим позивач безперешкодно міг отримати інформацію про дату та час розгляду даної адміністративної справи, заздалегідь знаючи про перебування такої справи у провадженні суду.

Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Разом з тим таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обовязки, які повязані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який повязаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обовязків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин.

Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозвязку із виконанням тих обовязків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Неявка позивача у судові засідання, неповідомлення суду про поважні причини неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій повязаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення строків її вирішення.

Виходячи з правових норм, які містить ч. 3 ст. 128 та п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України, повторна неявка позивача у судове засідання без поважних причин та відсутність від останнього заяви про розгляд справи за його відсутності, зумовлюють прийняття судом рішення про залишення даного адміністративного позову без розгляду.

При цьому суд вважає за необхідне роз'яснити позивачеві, що відповідно до ч. 3 ст. 155 КАС України він має право повторно звернутися до адміністративного суду з даною заявою в загальному порядку.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 155, ст. ст. 165, 186, 254 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до Вінницької ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податового повідомлення - рішення залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали.

Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Чернюк Алла Юріївна