Справа № 826/14182/14
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2016-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

30 травня 2016 року № 826/14182/14

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Келеберди В.І., суддів Федорчука А.Б. Данилишин В.М. розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Білий Крук"
до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: ТОВ "Євроресурс"

провизнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень
О Б С Т А В И Н И С П Р А В И:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Білий Крук" звернулось до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Євроресурс" про:

- визнання протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві щодо проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил на об'єкті будівництва - нежитлові приміщення № 30 та № 31 будинку № 3 по вул. Л. Первомайського, у Печерському районі м. Києва та щодо складання акту позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил;

- визнання протиправним та скасування припису Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві від 13.08.2014р., виданого ТОВ "Білий Крук";

- визнання протиправною та скасування постанови Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у м. Києві №257/14/7126-26/1908/02/3 від 19.08.2014р. про накладення штрафу на ТОВ "Білий Крук" за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.12.2014 у справі №826/14182/14, яку залишено без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 04.03.2015 відмовлено в задоволенні позову ТОВ "Білий Крук" до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва про визнання протиправними та скасування припису і постанови.

Проте, ухвалою Вищого адміністративного суду України від 05.11.2015 скасовано вказані вище постанову та ухвалу, а справу направлено на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвалою від 10.12.2015 справу прийнято до провадження та призначено до вирішення в судовому засіданні.

В судовому засіданні представник позивача наполягав на задоволенні позову.

Третя особа клопотала про вирішення справи без її участі.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позову з підстав викладених у письмових запереченнях, які долучено до матеріалів справи.

В судовому засіданні ухвалено про вирішення справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил реконструкція нежитлових приміщень № 30, № 31 під офіс з влаштуванням окремого входу по вул. Л. Первомайського, буд. 3 у Печерському районі м. Києва за результатом якої складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.08.2014 (далі - акт перевірки).

З акту перевірки вбачається, що перевіркою встановлено наступне: об'єкт відноситься до II категорії складності (згідно даних, наведених в декларації про початок виконання будівельних робіт № КВ 22 від 03 вересня 2013 року).

Інспекцією зареєстрована декларація про початок виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва - «реконструкція нежитлових приміщень № 30, № 31 під офіс з влаштуванням окремого входу по вул. Л. Первомайського, буд. 3 у Печерському районі м. Києва» № КВ 22 від 03 вересня 2013 року.

Замовником будівництва отримані містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки № 15014/0/12/009-13 від 28 серпня 2013 року, видані Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), та технічний паспорт від 25 червня 2009 року, виданий Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкт нерухомого майна.

Також, під час перевірки з'ясовано:

- що у зазначеному приміщенні виконані роботи з демонтажу внутрішніх перегородок в приміщенні № 31, кімнати № 2, 3, 4. Також в зазначеному приміщенні - кімната № 4 (згідно наданого технічного паспорту) - демонтована частина стіни для влаштування окремого входу в приміщення № 31;

- замовником не погоджено проектну документацію з управлінням охорони культурної спадщини КМДА та Державною службою Міністерства культури України, не розроблено історико-містобудівне обґрунтування у відповідності до вимог чинного законодавства, як вимагається п. 12 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, які видані замовнику будівництва, чим порушено п. 1. ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- замовником не подано інформацію до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києва стосовно зміни представників авторського та технічного наглядів, що є порушенням п. 14 Порядку виконання будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року;

- замовником не поінформовано виконавчий орган міської ради та державні органи у сфері пожежної та техногенної безпеки про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням п. 15 Порядку виконання будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року.

Також, посадовою особою Інспекції складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13 серпня 2014 року.

У зв'язку з викладеним, посадовою особою Інспекції складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.08.2014, яким позивача зобов'язано усунути порушення містобудівної діяльності зазначені у даному приписі, а саме: всупереч містобудівних умов та обмежень запроектовано будівництво окремої вхідної групи до нежилих приміщень та не враховано інтереси осіб з обмеженими фізичними можливостями.

На підставі матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем прийнято постанову № 257/14/7126-26/1908/02/3 від 19 серпня 2014 року про накладення штрафу на ТОВ «Білий Крук» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою за порушення вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: всупереч п. 5 Містобудівних умов та обмежень запроектовано будівництво окремої групи до нежитлових приміщень, що є порушенням ст. 11 Закону України "Про архітектурну діяльність", також всупереч п. 5 Містобудівних умов та обмежень не враховано інтереси осіб з обмеженими фізичними можливостями.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на безпосередньому, всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність відсутність підстав для задоволення позовних вимог виходячи з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Отже, відповідач наділений повноваженнями здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль, а також видавати відповідні приписи та постанови.

Єдиним документом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Згідно п.5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п. 7 Порядку підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

З акту перевірки вбачається, що перевірку позивача проведено на підставі звернення народного депутата Ємця Л.О., тобто за наявності підстав визначених згадуваним пунктом Порядку.

Пунктами 16-22 Порядку визначено наступне: за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

Як зазначено вище, відповідачем за результатом перевірки складено акт перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.08.2014, приписи від 13.08.2014 та за результатом розгляду матеріалів про справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності прийнято оскаржувану постанову, отже при винесені оскаржуваних припису та постанови відповідач діяв відповідно до норм Порядку.

Разом з цим, суд вважає безпідставним посилання позивача на ст. 31 Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про державний бюджет України на 2014 рік» від 31.07.2014, який набув чинності 03.08.2014, оскільки питання щодо призначення перевірки позивача вирішувалось до набрання чинності згадуваним Законом.

Щодо доводів відповідача про порушення позивачем п. Містобудівних умов та обмежень, ст. 11 Закону України "Про архітектурну діяльність", суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що п. 5 Містобудівних умов та обмежень, заплановано: вхідну групу організувати за рахунок внутрішнього простору приміщень; розробити заходи щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших мало мобільних груп населення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.07.2009 № 784.

З матеріалів справи вбачається, що на аркуші 2 АР.ПЗ проекту реконструкції нежитлових приміщень передбачено встановлення тривожної кнопки виклику перед сходами та приставна конструкція пандусу, отже висновок відповідача про порушення п. 5 Містобудівних умов та обмежень спростовується наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 70 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Суд зазначає, що наявність у проекті реконструкції приміщення заходів щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших мало мобільних груп населення не є належним доказом створення позивачем таких заходів.

Позивачем не надано суду речових доказів наявності на реконструйованому об'єкті заходів для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших мало мобільних груп населення, з огляду на викладене, висновок відповідача про порушення позивачем п. 5 Містобудівних умов та обмежень у вказаній частині є обгрунтованим.

Відповідно до ст. 11 Закону України "Про архітектурну діяльність" під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

З системного аналізу викладеного вбачається, що порушення п. 5 Містобудівних умов та обмежень, а саме: проектування будівництва окремої групи до нежитлових приміщень, не є порушенням ст. 11 Закону України "Про архітектурну діяльність", оскільки вказана стаття не регулює зазначені у п. 5 Містобудівних умов та обмежень питання.

Проте, доказів на спростування порушення п. 5 Містобудівних умов та обмежень, а саме: проектування будівництва окремої вхідної групи до нежитлових приміщень, а не за рахунок внутрішнього простору приміщень - позивачем не надано.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат;

Зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що штраф на позивача накладено у розмірі визначеному ч. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Підсумовуючи викладене, при проведенні перевірки складанні оскаржуваних припису та постанови відповідач дія відповідно до норм Порядку, висновок відповідача про порушення п. 5 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки не спростовано позивачем, отже оскаржувані дій, припис та постанову прийнято відповідно до норм законодавства.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З огляду на викладене вище, позов не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись статями 9, 69, 70, 71, 122, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні позову.

Постанова набирає законної сили в порядку передбаченому ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст.ст.185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Головуючий суддя В.І. Келеберда

Судді А.Б. Федорчук

В.М. Данилишин