Справа № 826/2966/16
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2016-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 травня 2016 року 12:06 № 826/2966/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів:

головуючого судді Аблова Є.В.,

судді Погрібніченка І.М.,

судді Шулежка В.П.,

при секретарі судового засідання Мар'янченко Д.А.,

за участю сторін:

представника позивача - Паламар Л.В.,

представника відповідача - Павлишина М.М.,

розглянувши в судовому засіданні адміністративну справу за позовом приватного акціонерного товариства «Бліц-Інформ» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №29/16/10126-34/1102/0212 від 11.02.2016 р. та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04.02.2016 р, -

В С Т А Н О В И В:

З позовом до суду звернулось приватне акціонерне товариство «Бліц-Інформ» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №29/16/10126-34/1102/0212 від 11.02.2016 р. та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04.02.2016 р., мотивуючи позовні вимоги тим, що придбаний позивачем майновий комплекс по вул. Мурманській, 7 був введений в експлуатацію ще ВАТ «Радикал» (попереднім власником) і на час придбання всі його складові були діючими, а відтак не можна вважати позивача таким, що вчинив протиправне діяння у вигляді експлуатації об'єктів без введення їх в експлуатацію. Крім того, позивач зазначає, що ремонтні роботи були виконані ПрАТ «Бліц-Інформ» в 2007-2008 рр., що підтверджується актами приймання виконаних робіт, що свідчить про пропуск відповідачем строку застосування до позивача штрафних санкцій. Також в обґрунтування позовних вимог позивач стверджував про помилковість визначення Державною архітектурно-будівельною інспекцією України категорії складності об'єкту. При цьому, ПрАТ «Бліц-Інформ» звернуло увагу суду на порушення відповідачем процедури проведення перевірки та оформлення її результатів.

В позовній заяві позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.02.2016 року №29/16/10126-34/1102/0212;

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04.02.2016 р.

В ході судового розгляду даної справи представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача проти заявлених позовних вимог заперечував, зазначивши про правомірність прийняття оскаржуваних припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04.02.2016 р. та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.02.2016 року №29/16/10126-34/1102/0212.

В наданих суду письмових запереченнях відповідач стверджує, що при проведенні перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час проведення будівельних робіт та при винесенні спірної постанови орган державного архітектурно-будівельного контролю діяв виключно в межах повноважень, на підставі та у спосіб, що передбачений Конституцією і законами України.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши думку представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Капустіним В.О., у присутності начальника відділу капітального будівництва департаменту по експлуатаційно-технічним і господарським роботам Морозова В.М., відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, на підставі звернення Управління поліції в Деснянському районі Головного управління Національної поліції в місті Києві №46/12015-348 від 14.12.2015 р.. направлення №б/н від 12.01.2016 року, проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил приватним акціонерним товариством «Бліц-Інформ».

За результатами перевірки складено відповідний акт від 04.02.2016 року, згідно якого перевіркою встановлено, «що посадовою особою ПрАТ «Бліц-Інформ» начальником відділу капітального будівництва департаменту по експлуатаційно-технічним і господарським роботам Морозовим В.М. надано наступні документи:

Інвентаризаційна справа ВАТ «Радикал» на домовласність №7 по вул. Мурманській у Деснянському районі м. Києва №62381, виготовлена Київським міським бюро технічної інвентаризації, станом на 27.07.1998;

Реєстраційне посвідчення Київського міського бюро технічної інвентаризації, яке посвідчує, що майновий комплекс на вул. Мурманській, 7 у Деснянському районі м. Києва зареєстрований за закритим акціонерним товариством «Холдингова компанія «Бліц-Інформ» на праві колективної власності на підставі договору купівлі-продажу від 12.07.2001 р.;

Договір купівлі-продажу нерухомого майна від 12.07.2001 р.;

Додаток до договору купівлі-продажу нерухомого майна ВАТ «Радикал» №1;

Документи, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою відсутні.

Під час виїзду на місце 12.01.2016 року у присутності начальника відділу капітального будівництва департаменту по експлуатаційно-технічним і господарським роботам Морозова В.М. та на підставі вищезазначених документів встановлено, що ПрАТ «Бліц-Інформ» виконано будівельні роботи із реконструкції майнового комплексу на вул. Мурманській, 7 у Деснянському районі м. Києва, а саме: реконструкція корпусів «С», «П», «Р», « 62» шляхом їх об'єднання та шляхом добудови додаткових приміщень до корпусів «П» та «С», також реконструйовано приміщення корпусів « 3», « 61», «LXXXIX», «LXXIX», «XV», «LXXX» шляхом їх об'єднання та шляхом добудови додаткових приміщень зі сторони корпусу «LXXXIX» (позначення приміщень згідно наданої інвентаризаційної справи), без отримання дозволу на виконання будівельних робіт, чим порушено ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Одночасно під час перевірки встановлено, що ПрАТ «Бліц-Інформ» експлуатує майновий комплекс у якості виробничих та адміністративних побутових корпусів, без прийняття їх до експлуатації у встановленому порядку, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Категорія складності зазначеного об'єкту будівництва визначається як (V), відповідно до вимог ДСТУ - НБВ.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва».

За результатами позапланової перевірки, проведеної на об'єкті «Реконструкція та експлуатація майнового комплексу на вул. Мурманській, 7 у Деснянському районі м. Києва» винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04.02.2016 року, яким з 04.02.2016 року заборонено експлуатацію майнового комплексу на вул. Мурманській, 7 у Деснянському районі м. Києва до усунення правопорушень.

Крім того, протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.02.2016 року ПрАТ «Бліц-Інформ» повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

11.02.2016 року прийнято постанову №29/16/10126-34/1102/0212, якою визнано приватне акціонерне товариство «Бліц-Інформ» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 6 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 1240200 грн.

Позивач, вважаючи зазначені вище припис від 04.02.2016 року та постанову від 11.02.2016 року протиправними та такими, що порушують його права та законні інтереси, звернувся до суду за їх захистом з даним адміністративним позовом, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 10 Закону України від 20.05.1999 р. №687-XІV "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно статті 41 Закону України від 17.02.2011 р. №3038-VІ "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон №3038-VІ) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 7 Закону №3038-VІ управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється "Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. №553 (далі - Порядок №553).

У відповідності до п. 1, 2, 3 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. ( п.5 Порядку №553).

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону №3038-VІ, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. (п.7 Порядку №553).

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п.16, п.18 Порядку №553).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п.17, п.19, Порядку №553).

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (п.22 Порядку №553).

Відповідно до статті 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

З матеріалів справи вбачається, що майновий комплекс розташований в м. Києві по вул. Мурманській, 7 був придбаний ПрАТ «Бліц-Інформ», правонаступником закритого акціонерного товариства «Холдингова компанія «Бліц-Інформ», на праві колективної власності у відкритого акціонерного товариства «Радикал» на підставі договору купівлі - продажу нерухомого майна від 20.07.2001 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округа. Придбаний майновий комплекс включав все нерухоме майно з усіма діючими інженерними комунікаціями, залізничними, автомобільними шляхами, спорудами, мережами, газовим господарством, підводами та сполученнями, які, свого часу, були введені в експлуатацію ВАТ «Радикал», що підтверджується Інвентаризаційною справою №62381, виготовленою Київським міським бюро технічної інвентаризації станом на 27.07.1998 р.

У 2001 році Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права на об'єкти нерухомого майна була проведена інвентаризація майнового комплексу ПрАТ «Бліц-Інформ», заведена інвентаризаційна справа №55373 та видано реєстраційне посвідченням на право власності.

З акту перевірки позивача від 04.02.2016 року вбачається, що вказані документи були надані посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки, а відтак у перевіряючого були наявні відомості про те, що придбаний позивачем майновий комплекс по вул. Мурманській, 7 був введений в експлуатацію ще ВАТ «Радикал», а відтак підстави для застосування до позивача штрафу за абз. 6 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» відсутні.

Крім того, відповідно до позиції ВАС України, викладеної в ухвалі від 10.02.2016 року (справа №826/3690/14) поняття "експлуатація не прийнятого в експлуатацію об'єкта" не може тлумачитися як триваюче правопорушення. Змістом цього правопорушення є невиконання обов'язку із введення в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта містобудування до початку його експлуатації. Суспільна небезпека такого правопорушення насамперед полягає не в недотриманні встановленого правопорядку, а в небезпеці, яка може мати місце в результаті відсутності контролю за безпечністю побудованого об'єкта містобудування з початку його використання.

Частина 8 статті 39 Закону №3038-VI з урахуванням змін встановлює, що експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Виходячи з вищенаведеного обов'язок введення об'єктів будівництва в експлуатацію, відповідальність за експлуатацію об'єктів, не введених в експлуатацію, можуть стосуватися лише тих суб'єктів, які після закінчення будівництва та початку використання, маючи відповідний обов'язок, не ввели об'єкти містобудування в експлуатацію, за що встановлена певна відповідальність.

Аналогічна правова позиція була висловлена колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України, зокрема, у постанові від 4 березня 2014 року у справі № 21-433а13.

Як зазначає позивач та підтверджується матеріалами справи, ремонтні роботи були виконані позивачем в 2007-2008 рр., що підтверджується актами приймання виконаних робіт, що долучені до матеріалів справи.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що постановою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві від 29.04.2008 р. накладено штраф за порушення у сфері містобудування по вул. Мурманській, 7, що додатково свідчить про виконання будівельних робіт в 2008 році та, як наслідок, відлік строку на застосування штрафу з 2008 року.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що відповідно перевірки виявлені порушення позивачем приписів ч.8 ст.39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", якою встановлена заборона експлуатації закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством).

Оскільки, ст.39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" набрав чинності 12 березня 2011 року, тобто після завершення ремонтних робіт та після початку експлуатації об'єкта у 2008 році, тому вказаний Закон не може застосовуватися до даних спірних відносин, а відповідачем не доведено, що період виконання ремонтних робіт та початку його експлуатації припадав на період після набрання чинності вказаним Законом та у період, коли був встановлений обов'язок вчинення дій по прийняттю в експлуатацію результатів таких робіт.

Відтак, відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, не доведено наявності встановленої Законом заборони експлуатації об'єкту робіт та правомірності висновку щодо порушення позивачем вимог Закону, норми якого не мають зворотної дії.

З урахуванням наведеного посилання органу державного архітектурно-будівельного контролю на норму зазначеного Закону в оскаржуваній постанові свідчить про застосування норм Закону стосовно заборони експлуатації, які були відсутні у законодавстві станом на вказаний період 2008 року, що вказує на протиправність висновків відповідача та неправомірність прийняття оскаржуваного рішення.

Крім того, суд зазначає, згідно ч.11 ст 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" штраф може бути накладено на суб'єктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніш як через три роки з дня його вчинення.

Водночас, в даному випадку штраф до позивача застосовано зі спливом 8 років з урахуванням закінчення ремонтних робіт ще у 2008 році, що додатково свідчить про протиправність оскаржуваних рішень.

Відповідно до ст. 32 Закону №3038-VІ усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва. Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 7 Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2011 р. N 557 (далі - Порядок №557), під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) та на об'єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, категорія складності таких об'єктів визначається органами державного архітектурно-будівельного контролю, зазначеними у статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", та/або експертною організацією чи експертом, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Як вбачається з оскаржуваної постанови, при накладенні штрафу посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю визначено V категорію складності об'єкта.

Водночас, відповідно до п. 6 Порядку №557 до V категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак: 1) згідно із Законом України "Про об'єкти підвищеної небезпеки" є об'єктами підвищеної небезпеки; 2) розраховані на постійне перебування більш як 400 осіб та (або) періодичне перебування понад 1000 осіб; 3) становлять можливу небезпеку для більш як 50000 осіб, які перебувають поза об'єктом; 4) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації: можуть спричинити збитки в обсязі понад 150000 мінімальних розмірів заробітних плат; можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж загальнодержавного значення; можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини національного значення.

З наявних в матеріалах справи письмових заперечень вбачається, що головний інспектор будівельного нагляду виходив з того, що згідно п.5.1.1.1 В.2.2-28:2010 «Будинки і споруди. Будинки адміністративного та побутового призначення», площа адміністративних приміщень приймається з розрахунку не менше 6 м2 на робоче місце, тобто беручи до уваги площу адміністративно-побутового комплексу 3180 м2 встановлено, що одночасно на робочих місцях можуть перебувати 530 осіб.

В той же час, наявною в матеріалах справи №38/2 від 17.02.2016 року підтверджується, що кількість фактично працюючих осіб в структурному підрозділі київського філіалу Приватного акціонерного товариства «Бліц-Інформ» на промисловому майданчику по вул. Мурманська, 7 складає 160 чол.

При цьому, судом не встановлено, а відповідачем не доведено, що в спірних правовідносинах, органом державного архітектурно-будівельного контролю для визначення категорії складності експертні дослідження не проводилися. Тобто, відповідачем не надано жодного доказу та документального підтвердження обґрунтованості визначення інспекцією (встановлення об'єкту, що перевірявся) V категорії складності об'єкта будівництва у законодавчо-визначеному порядку, як і документального підтвердження використання під час перевірки матеріалів, що містять такі дані.

З урахуванням зазначеного, у даних правовідносинах відповідач діяв не у спосіб, що передбачений діючим законодавством.

За таких обставин, враховуючи вищенаведене в сукупності, постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.02.2016 року №29/6/10126-34/1102/0212 та припис від 04.02.2016 року є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач як суб'єкт владних повноважень покладений на нього обов'язок доказування правомірності прийняття оскаржуваних постанови та припису не виконав.

За таких обставин, Окружний адміністративний суд міста Києва, за правилами, встановленими ст.86 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлені позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню повністю.

Частиною 1 ст. 94 КАС України визначено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 94, 158-163 КАС України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги приватного акціонерного товариства «Бліц-Інформ» задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 04.02.2016 р.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.02.2016 року №29/16/10126-34/1102/0212.

Присудити з Державного бюджету України на користь приватного акціонерного товариства «Бліц-Інформ» () понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 19981,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України ().

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня її проголошення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Повний текст постанови складений 26.05.2016 року.

Головуючий суддя Аблов Є.В.

Суддя Погрібніченко І.М.

Суддя Шулежко В.П.