Справа № 808/1473/16
Суддя: Нечипуренко Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2016-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

808/1473/16

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

ПРО ВІДМОВУ У ВІДКРИТТІ ПРОВАДЖЕННЯ У АДМІНІСТРАТИВНІЙ СПРАВІ

10 травня 2016 року

Справа № 808/1473/16

м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Нечипуренко О.М., розглянувши матеріали адміністративної справи

за позовом: Комунального підприємства "Бердянськводоканал" Бердянської міської ради

до: Бердянської ОДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області

про: розстрочення виконавчого документа, -

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Комунального підприємства "Бердянськводоканал" Бердянської міської ради до Бердянської ОДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області про розстрочення виконавчого документа - вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 13.04.2016 № Ю-122-23 строком на 12 місяців.

Згідно зі ст. 107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства і чи підсудна позовна заява даному адміністративному суду.

Згідно п. 1 ст. 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого врядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень. Пунктом 7 ст. 3 КАС України визначено коло суб'єктів владних повноважень, до яких віднесено органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові чи службові особи, інші суб'єкти при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до ч.2 ст. 2 КАС України, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Також ч.2 ст.4 КАС України визначає, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суд дійшов висновку, що слід відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України, оскільки заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства, виходячи з наступного.

Так, згідно ч.1, 2 ст.263 КАС України, за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), державний виконавець може звернутися до адміністративного суду, що видав виконавчий лист, із поданням, а сторона виконавчого провадження - із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Таким чином, до юрисдикції адміністративних судів належать розгляд заяв/подань про розстрочення виконання рішення прийнятого саме адміністративним судом.

Порядок розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу платника податків визначений ст. 100 Податкового кодексу України,

Так, згідно ст. 100.1 ПКУ, розстроченням, відстроченням грошових зобов'язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов'язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру пені, визначеному пунктом 129.4 статті 129 цього Кодексу. Якщо до складу розстроченої (відстроченої) суми входить пеня, то для розрахунку процентів береться сума за вирахуванням суми пені.

100.2. Платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов'язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов'язання.

100.3. Розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу в межах процедури відновлення платоспроможності боржника здійснюються відповідно до законодавства з питань банкрутства.

100.4. Підставою для розстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов'язань та податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

100.6. Розстрочені суми грошових зобов'язань або податкового боргу (в тому числі окремо - суми штрафних (фінансових) санкцій) погашаються рівними частками починаючи з місяця, що настає за тим місяцем, у якому прийнято рішення про надання такого розстрочення.

100.8. Рішення про розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань чи податкового боргу у межах одного бюджетного року приймається у такому порядку:

стосовно загальнодержавних податків та зборів - керівником контролюючого органу (його заступником);

стосовно місцевих податків і зборів - керівником контролюючого органу (його заступником) та затверджується фінансовим органом місцевого органу виконавчої влади, до бюджету якого зараховуються такі місцеві податки чи збори.

100.9. Рішення про розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань чи податкового боргу щодо загальнодержавних податків та зборів на строк, що виходить за межі одного та/або більше бюджетних років, приймається керівником (заступником керівника) центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, про що повідомляється центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної бюджетної політики.

100.10. Рішення щодо розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань чи податкового боргу окремих платників податків щороку оприлюднюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

100.11. Розстрочення або відстрочення надаються окремо за кожним податком та збором. Строки сплати розстрочених (відстрочених) сум або їх частки можуть бути перенесені шляхом прийняття окремого рішення та внесення відповідних змін до договорів розстрочення (відстрочення).

100.13. Порядок розстрочення та відстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу платника податків встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Із змісту вищевказаної заяви про розстрочення виконавчого документа та доданих до неї матеріалів судом встановлено, що позивач, посилаючись на скрутний фінансовий стан, просить розстрочити сплату недоїмки з єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування у сумі 446726,08 згідно вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 13.04.2016 № Ю-122-23, винесеної Бердянською ОДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області.

Аналізуючи вищевикладені норми та матеріали справи, суддя дійшов висновку, що заява має розглядатися безпосередньо органом який видав такий документ - Бердянською ОДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області, що виключає можливість вирішення такого спору у порядку адміністративного судочинства за нормами КАС України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до ч.7 ст. 9 КАС України, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Оскільки КАС України не визначає підстав для відмови у відкритті провадження щодо заяви про розстрочення виконавчого документа, то суддя вважає за необхідне застосувати до цих правовідносин аналогію закону, а саме приписи ч. 1 ст.109 КАС України, якими визначені підстави відмови у відкритті провадження в адміністративній справі.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що слід відмовити у відкритті адміністративної справи за заявою Комунального підприємства "Бердянськводоканал" Бердянської міської ради до Бердянської ОДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області про розстрочення виконавчого документа вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 13.04.2016 № Ю-122-23 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 109 КАС України, оскільки заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 109, 160, 165, 263 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за заявою Комунального підприємства "Бердянськводоканал" Бердянської міської ради до Бердянської ОДПІ ГУ ДФС у Запорізькій області про розстрочення виконавчого документа вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 13.04.2016 № Ю-122-23.

Заяву повернути заявнику із усіма доданими до неї матеріалами.

Роз'яснити позивачу що його повторне звернення до адміністративного суду з такою самою заявою, щодо якої постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Ухвала набирає чинності у відповідності до ст. 254 КАС України.

Ухвалу може бути оскаржено у відповідності до ст. 186 КАС України

Суддя О.М. Нечипуренко