Справа № 820/544/16
Суддя: Яковенко М.М.
Дата ухвалення: 2016-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2016 р. Справа № 820/544/16
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Яковенка М.М.

Суддів: Лях О.П., Старосуда М.І.

секретарі судового засідання Резніченко Ю.В.

за участю представника позивача Качанов Є.О.

представника відповідача Іхненко Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Нововодолазької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області на постанову Харківського окружного адміністративного суду від 01 березня 2016 року по справі № 820/544/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Слобожанська технологічна компанія" до Нововодолазької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИЛА:

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 01 березня 2016 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Слобожанська технологічна компанія" задоволений. Скасовано податкове повідомлення-рішення Нововодолазької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області № від 31.08.2015 р., прийняте щодо ТОВ "Слобожанська технологічна компанія" (а.с.88.89-91).

Відповідач не погодився з судовим рішенням та подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність та необгрунтованість постанови, прийняту з невірним застосуванням та порушенням норм матеріального та процесуального права, просив її скасувати та ухвалити нове рішення, про відмову у задоволенні позиву в повному обсязі, з мотивів, наведених в апеляційній скарзі. Зокрема, позивач звертає увагу суду на порушенні законодавчовстановленого строку розрахунків позивачем за зовнішньоекономічному контракту від 25.12.2014 року, а саме по здійсненому платежу від 12.01.2015 року. Висновків центрального органу влади з питань економічної політики на перевищення встановлених строків, або доказів звернення до судових органів з позовом про стягнення заборгованості з нерезидента, або сертифікату від Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини, не надавалось, а тому застосовані санкції є законними (а.с.95-96).

Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги та наполягав на її задоволенні.

Представник позивача заперечував проти апеляційної скарги позивача та наполягав на залишенні її без задоволення.

Колегія суддів заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що на підставі довідки № 11/7/20-20-04-27, виданої 22.06.2015 року Нововодолазькою ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області Борисенку І.В. заступнику начальника Нововодолазької ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області №109 від 27.08.2015 року, відповідно до п. 75.1 ст. 75, п.п. 78.1.1, п. 78.1, п. 78.2, ст. 78 та керуючись ст. 79 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ, а також у зв'язку з отриманням податкової інформації від ПАТ КБ "Приват Банк", а саме: листа № Г-31.0.0.0/1-2930 від 05.05.2015 р. (вх. ОДПІ № 38/7 від 22.07.2015 р.) про виявлення факту порушення законодавчого встановленого строку розрахунків по імпортним операціям, проведено позапланову документальну невиїзну перевірку ТОВ "Слобожанська технологічна компанія" (код ЄДРПОУ - 38383822) з питання дотримання вимог валютного законодавства по взаємовідносинах з фірмою нерезидентом MAXIMUM ALUMINIUM CO., LTD (Китай) по зовнішньоекономічному договору № б/н від 25.12.2014 року за період з 25.12.2014 року по 31.05.2015 року, на підставі якої було складено Акт № 102/20-20-22-08/38383822 від 28 серпня 2015 року, де були встановлені порушення податкового законодавства, а саме:

ст. 2 Закону України від 23 вересня 1994 року №185/94-ВР "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті" (надалі - Закон) із змінами та доповненнями, підприємством ТОВ "Слобожанська технологічна компанія" перевищено граничний строк розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності по зовнішньоекономічному контракту № б/н від 25.12.2014 року, а саме: по здійсненому платежу від 12.01.2015 року (а.с.11-26).

На зазначений акт перевірки, ТОВ "СТК" були подані письмові заперечення (а.с.28-30). В зв'язку з недотриманням строків подання заперечень на акт, Нововодолазькою ОДПІ такі заперечення не розглядались (а.с.32).

На підставі вказаного акту перевірки податковим органом винесено податкове повідомлення-рішення від 31.08.2015 року № , яким ТОВ "СТК" нараховано пеню за порушення строків розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства у розмірі 13 744, 84 грн.

За наслідками оскарження спірного ППР в порядку адміністративного оскарження (а.с.35-52), скарги ТОВ «СТК були залишені без задоволення.

Здійснюючи апеляційний перегляд постанови, та надаючи правову оцінку фактичним обставинам справи колегія суддів виходить з наступного.

Як вже було встановлено, відповідачем була отримана податкова інформація від ПАТ КБ "Приват Банк", а саме: лист № Г-31.0.0.0/1-2930 від 05.05.2015 р. (вх. ОДПІ № 38/7 від 22.07.2015 р.) про виявлення факту порушення законодавчого встановленого строку розрахунків по імпортним операціям по ЗЕК №б/н від 25.12.2014 року.

Відповідно до зовнішньоекономічного контракту від 25.12.2014 року №б/н. укладеного між ТОВ «СТК» (покупець) та «MAXIMUM ALUMINIUM CO.LTD (Кітай) (постачальник), продавець реалізує покупцю алюмінієву фольгу на умовах цього контракту та специфікацій до нього;Асортимент, кількість, технічні характеристики і ціна товару вказується в специфікаціях; ціна товару встановлюється на умовах CIF портв Україні м.Одеса; до порту в Україні.

Загальна вартість Контракту становить 1000000 дол.США;Контракт вступає в силу з моменту підписання та діє до 31.12.2017 року.

ТОВ «СТК» (покупець) було проведено попередню оплату за товар в загальній сумі 46197, 55 дол.США, через уповноважений банк ПАТ КБ «Приват Банк», що підтверджується банківськими виписками та платіжними дорученнями: від 12.01.2015 р. на суму 8500, граничний термін виконання розрахунків; від 30.03.2015 р. - 30000, граничний термін 28.06.2015 р.; від 06.04.2015 р. - 7697, 55 дол.США, граничний термін виконання розрахунків 05.07.2015 р..

Продавцем-нерезидентом, на виконання умов контракту, проведено реалізацію товару, відповідно до митної декларації ІМ 40 від 05.05.2015 р. на суму 46197, 55 дол.США.

Як було встановлено по Акту перевірки, станом на 31.05.2015 року дебіторська заборгованість по контракту відсутня.

ТОВ «СТК» листом №01/08-15 від 03.08.2015 року повідомило податковий орган на обставини аварії, що мало вплив на перевищення 90 -го строку проведення імпортної операції. До перевірки також надавались листи від 22.04.2015 р. та від 09.07.2015 р., яким транспортна компанія ТОВ «ПІЛ Україна» також повідомляла про пошкодження судна, а також зазначило, що дані події не визнані форс-мажорними.

Зазначені обставин не є спірними між сторонами, підстави проведення перевірки не оспорюється. Колегія суддів зазначає, що в межах цієї справи спірним питання є наявність або відсутність порушень з боку позивача вимог законодавства, а саме: ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», щодо порушення строків розрахунків у сфері ЗЕД по валютною операцією, та як наслідок правомірність прийняття податковом органом спірного ППР.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребуютьвисновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.

Відповідно до Постанов Національного банку України від 01.12.2014 року №758, від 03.03.2015 року №160, від 03.06.2015 року №354, було скорочено строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів по ст. ст. 1 та 2 Закону від 23.09.1994 року N 185/94-ВР з 180 до 90 календарних днів.

Граничні строки отримання товару за Постановами НБУ становив 12.04.2015 р., 28.06.2015 р., 05.07.2015 р. відповідно.

Як вбачається з матеріалів справи, висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, який потрібен внаслідок такого перевищення встановлених 90-го строку, надано не було.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» порушення резидентами, крім суб'єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Нововодолазькою ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області, з урахуванням граничних строків надходження товару було встановлено, що кількість днів прострочення по контракту від 25.12.2014 року №б/н по сумі 8500 дол.США склала 23 календарних днів (з 13.04.2015 по 05.05.2015 р.), в зв'язку з чим було нараховано ТОВ "СТК" пеню за порушення вимог валютного законодавства у розмірі 13 744,84 грн. Тобто, визначаючи строк прострочення контракту, податковий орган виходив із закінченого 90-денного календарного строку з часу сплати авансового платежу (12.01.2015 р.), з 13.04.2015 року по час надходження та розмитнення товару по контракту, 05.05.2015 р.

Колегія суддів зазначає, що саме положення Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», встановлює та визначає не тільки обставини, але ж і строк, з моменту якого (90 календарних днів) імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, з урахуванням здійснення авансового платежу, вважаються такими, що здійсненні з таким перевищенням, що в свою чергу надає можливість для застосування відповідної відповідальності.

Не зважаючи на відповідні застереження, положеннями цього ж Закону передбачені обставини, які мають вплив або виключають відповідальність за порушення цього Закону.

Так, відповідно до ч.2 ст.4 Закону у разі прийняття до розгляду судом, Міжнародним комерційним арбітражним судом чи Морською арбітражною комісією при Торгово-промисловій палаті України позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, яка виникла внаслідок недотримання нерезидентом строків, передбачених експортно-імпортними контрактами, строки, передбачені статтями 1 і 2 цього Закону або встановлені Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, зупиняються і пеня за їх порушення в цей період не сплачується.

Відповідно до наявних у справі документів, позивачем жодного доказу щодо виконання умов встановлених частиною 2 цієї статті щодо відповідного звернення до зазначених судових установ не надано.

Також, статтею 6 цього Закону встановлено, що строки, зазначені у статтях 1 і 2 цього Закону або встановлені Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, можуть бути продовжені центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, у разі виконання резидентами операцій за договорами виробничої кооперації, консигнації, комплексного будівництва, тендерної поставки, гарантійного обслуговування, поставки складних технічних виробів і товарів спеціального призначення.

Порядок ( 1409-2007-п ) віднесення операцій резидентів до зазначених у частині першій цієї статті та умови видачі висновків на перевищення строків, зазначених у статтях 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п'яти робочих днів з дати видачі висновку, зазначеного у частині другій цієї статті, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, про видачу такого висновку.

Колегія суддів також звертає увагу на відсутність та не надання будь-яких висновків центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, відповідно до Порядку щодо продовження відповідних строків розрахунків з виконання контракту ЗЕД. При чому, операція з придбання товару позивача, також не може відноситися до операцій наведених в ч.1ст.6 Закону.

Також, колегія суддів зазначає, що в силу приписів частин 6 та 7 статті 6 вказаного Закону якщо перевищення строків, зазначених у статтях 1 і 2 цього Закону, обумовлено виникненням форс-мажорних обставин, перебіг зазначених строків зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням форс-мажорних обставин є сертифікат Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) або іншої уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов договору.

Положеннями п.2 ч.3ст.14 Закону України «Про торгово-промислові палати України»визначено виключні повноваження Торгово-промислової палати України, щодо засвідчення обставин форс-мажору відповідно до умов зовнішньоторговельних угод і міжнародних договорів країни, а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні.

Отже, лише Торгово-промислова палата України має право видавати сертифікат (довідку), що засвідчує форс-мажорні обставини.

Як вбачається з матеріалів справи (а.с.74), позивач звертався із відповідною заявою до Торгово-промислової палати України щодо надання висновків про форс-мажорні обставини. На таке звернення, ТПП України від 14.05.15 р. №1978/05.0-5.4 не було видано відповідного сертифікату (довідку), що засвідчує форс-мажорні обставини (обставин непереборної сили). За результатом розгляду заяви і наданих документів ТПП України. було встановлено, що заявником не надані документи згідно Регламенту засвідчення ТПП Укаїни і регіональними ТПП форс мажорних обставин. Заява була залишена без розгляду.

Тобто, належним органом про встановлення та підтвердження настання форс мажорних обставин, при наявності яких виключається відповідальність, не надано.

Таке рішення ТПП України не оскаржувалось та скасовано не було, а тому в межах розгляду цієї справи, суд позбавлений можливості надавати такі висновки замість цього органу, та застосовувати правові наслідки звільнення від відповідальності, в частині нарахування пені за перевищення (прострочення 90 кал.днів) виконання операцій з контракту ЗЕД.

Колегія суддів не погоджується з доводами позивача, щодо невірного обчислення строків, на необхідність врахування дня аварії корабля, святкових та вихідних днів державних органів, що призвело до відсутність можливості завершити зовнішньоекономічну операцію, внаслідок направлення корабля до найближчого порту у м. Констанца, де і сталася аварія не приймаються до уваги з огляду на їх безпідставність та необґрунтованість.

Жодних документальних підтверджень з приводу того, що внаслідок наявності святкових та вихідних днів, корабель, на якому перевозився товар позивача, не був прийнятий портом м.Одеси, та був спрямований до Румунії (м.Констанца). Навпаки, з представлених суду документів такого взагалі не вбачається та спростовуються такі доводи позивача. Крім того, безпідставні доводи позивача щодо не розмитнення товару, який надійшов до порту призначення на митну територію України 30.04.2015 року, з підстав вихідних та святкових днів. Доказів того, що митні органи, порт не працювали та були зупинені усі відповідні операції, не надано.

Крім того, колегія суддів звертає увагу та зазначає, що вимоги Закону №185 та відповідні Постанови НБУ, визначають та пов'язують обчислення строку з моменту здійснення авансового платежу саме з його календарністю, а не робочими днями. Тобто. В даному випадку колегія суддів підтримує висновки щодо порушення таких строків,та як наслідок правомірність визначення та обчислення розміру пені.

Будь-які наведенні стороною позивача доводи на обґрунтування своєї правової позиції щодо відсутності правової можливості застосування до нього відповідної міри відповідальності внаслідок відсутності з його боку вини порушення строків, не спростовують законність прийнятого ППР. В даному випадку, податковий орган, не міг та не мав іншої законної можливості за наслідками проведеної перевірки прийняти інше рішення та не застосувати наслідків встановлених Законом України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті». Єдиним можливим рішенням, з урахуванням представлених на перевірку документів, які вказували на аварію корабля, та з урахуванням вимог саме Закону, який надає можливість не застосовати за порушення строків пеню, а не будь-які інші загальні правові норми, що виключають юридичну відповідальність, було прийняття відповідачем ППР про застосування пені.

Колегія суддів, вважає, що податкове повідомлення-рішення Нововодолазької ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області № від 31.08.2015 р., є таким, що прийняте на підставах, межах повноважень та у спосіб, що передбачено законом. За таких умов, колегія суддів вважає подану апеляційну скаргу обґрунтованою, та такою, що підлягає задоволенню.

З огляду на правові підстави звернення з позовом до суду, що були предметом судового дослідження, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що позовні вимоги є обґрунтованими.

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що надання судом першої інстанції не належної правової оцінки фактичним обставинам справи, прийняття з порушенням норм матеріального права привело суд до безпідставного задоволення позову, тому з урахування положень ст.202 КАС України, апеляційна скарга підлягає задоволенню, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню, з прийняттям нової про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст.2, 11, 159, 160, 167, 195, 196, 198, 202, 205, 207, 209, 211-212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Нововодолазької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Харківській області - задовольнити.

Постанову Харківського окружного адміністративного суду від 01 березня 2016 року по справі № 820/544/16 - скасувати та прийняти нову.

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Слобожанська технологічна компанія" - відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів, - з дня складення в повному обсязі.

У повному обсязі буде складена 23.05.2016 року.

Головуючий суддя (підпис)Яковенко М.М.
Судді(підпис) (підпис) Лях О.П. Старосуд М.І.