Справа № 815/2111/16
Суддя: Катаєва Е. В.
Дата ухвалення: 2016-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/2111/16
УХВАЛА

25 травня 2016 року

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов Головного управління Держпраці в Одеській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційне будівельне підприємство «Наше місто» про застосування заходів реагування,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов адміністративний позов Головного управління Держпраці в Одеській області Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційне будівельне підприємство «Наше місто», у якому позивач просить застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до відповідача шляхом зобов'язання ТОВ «ЖЕБП «Наше місто» повністю зупинити виконання робіт (виробництва) по експлуатації ліфтів, перелік яких наведений у позові, у зв'язку із загрозою життю та здоров'ю людей.

Справа підсудна Одеському окружному адміністративному суду.

Відповідно до вимог статей 105, 106 Кодексу адміністративного судочинства України, у позовній заяві зазначаються ім'я позивача та відповідача, зміст позовних вимог згідно з ч.4,5 ст.105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів. Суб'єкт владних повноважень при поданні позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання відповідачу та третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Позивачем поданий позов не відповідає зазначеним вимогам КАС України.

У позові зазначено, що відповідно до Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №96, Держпраці України здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Наказом Державної служби України з питань праці від 04.02.2016 року № 8 затверджено Положення про Головне управління Держпраці в Одеській області, яким встановлені повноваження ГУ Держпраці в Одеській області, проте вказане Положення не надано позивачем до позовної заяви.

В копії акту перевірки від 22.04.2016 року, наданої до позову зазначено, що на утриманні відповідача числиться 53 ліфтів, проте доказів цих обставин не зазначає та не надає, не зазначено повноважень відповідача щодо утримання вказаних ліфтів, у тому числі щодо дотримання охорони праці та безпеки. Також в акті зазначено про укладення договорів відповідачем з Філією «Одесліфт» ПАТ «Стальканат-Сілур» на проведення технічного обслуговування ліфтів, копія якого також не надано до позову. Позивачем в акті перевірки не зазначено, які документи ним досліджувались, на підставі яких зроблені висновки про наявність зазначених порушень, не надані їх копії.

Згідно ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Крім того, згідно з приписами ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до ч.1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

До адміністративного позову позивач надав клопотання про відстрочку сплати судового збору, в якому зазначив, що йому необхідний час для виділення коштів для сплати судового збору, що ускладнюється затримкою надходження бюджетних коштів для сплати судового збору. Будь-яких доказів в обгрутування цих обставин позивач не зазначив.

Проте відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Дане питання також регулюється ч. 1 ст. 88 КАС України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

01.09.2015 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 22 травня 2015 року №484-VIII, відповідно до якого Пенсійний фонд України та його територіальні органи виключені з переліку осіб на яких поширюються пільги щодо сплати судового збору.

Відповідно до Прикінцевих положеннях Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" № 484-VIII від 22.05.2015 року, Кабінет Міністрів України зобов'язав забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору. З урахуванням вищезазначеного, сплата судового збору є обов'язком позивача.

Посилання позивача на необхідність часу на виділення коштів для сплати судового збору суд вважає недостатніми, з урахуванням вищезазначених Прикінцевих положень Закону України щодо зобов'язання Кабінету Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору та не надання позивачем будь-яких доказів щодо неможливості своєчасно сплатити судовий збір .

Згідно ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Частиною 2 ст.108 КАС України визначено, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Системний аналіз зазначених норм Кодексу свідчить про те, що при залишенні позову без руху та надання строку для усунення недоліків, позивач повинен надати суду в установлений строк позовну заяву, яка відповідає вимогам ст.106 КАС України, у тому числі щодо надання відповідних доказів по справі, а у разі неможливості самостійно надати ці докази зазначає причин неможливості подання таких доказів.

Ухвалою суду від 06.05.2016 року позов залишений без руху та наданий строк позивачу для усунення недоліків до 23.05.2016 року.

Позовна заява позивача була залишена без руху у зв'язку з ненаданням доказів, на обґрунтування обставин, які зазначені в позові, а також у зв'язку з наданням необхідних доказів на обґрунтування клопотання про відстрочку сплати судового збору, тобто неможливості його сплати.

25.05.2016 року до суду надійшов уточнений адміністративний позов, докази, а також клопотання про продовження строку для усунення недоліків до 23.06.2016 року у зв'язку з ненадходженням коштів на оплату судового збору.

Суд вважає, що клопотання позивача про продовження строку на усунення недоліків до 23.06.2016 року до надходження коштів для сплати судового збору задоволенню не підлягає, а позов необхідно визнати неподаним та повернути позивачу, клопотання про відстрочку судового збору залишити без задоволення. При цьому суд виходить з наступного.

В ухвалі суду від 06.05.2016 року, якою позов залишений без руху та наданий строк позивачу для усунення недоліків до 23.05.2016 року, судом не ставилось питання про безумовну сплату судового збору, а позивачу необхідно було надати докази у підтвердження обґрунтованості клопотання про відстрочку сплати судового збору, яке надане до суду разом з позовом. Проте позивач не надав доказів неможливості сплати судового збору, зокрема, щодо виділення (не виділення), затримку надходження коштів на оплату судового збору.

При таких обставинах, клопотання про відстрочку сплати судового збору задоволенню не підлягає

Позивач просить продовжити строк для усунення недоліків до 23.06.2016 року, посилаючись на те, що суд відповідно до ст.106 КАС України встановлює строк, достатній для усунення недоліків, а також на те, що йому встановлені обмежені строки звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, що для виділення коштів необхідний час, що ускладнюється затримкою надходження бюджетних коштів.

Суд вважає вказане клопотання не підлягає задоволенню, оскільки позивачем не надано жодного документу у підтвердження зазначених обґрунтувань щодо виділення коштів на сплату судового збору (листи, клопотання тощо, відповіді на них, та, зокрема щодо виділення коштів на оплату судового збору за подання даного позову до 23.06.2016 року).

Посилання позивача на встановлені обмежені строки звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду не можуть бути підставою для продовження строку для усунення недоліків ще на місяць до 23.06.2016 року. Повернення позову у зв'язку з не усуненням недоліків позовної заяви не позбавляє позивача звернеться до суду у встановленому порядку з обґрунтуванням та наданням відповідних доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду. Суд вважає, що позивачу - суб'єкту владних повноважень був наданий достатній строк для усунення недоліків позовної заяви. Крім того, нормами КАС України також встановлені строки для розгляду судом адміністративних справ.

Згідно п.1 ч.3 ст. 108 КАС України позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

При таких обставинах суд вважає необхідним повернути позовну заяву з додатками позивачу та роз'яснити йому, що відповідно до ч.5 ст.108 КАС України повернення позову не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст. 105, 106, 108 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання Головного управління Держпраці в Одеській області про відстрочку сплати судового збору, про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви відповідно до ухвали суду від 06.05.2016 року залишити без задоволення.

Адміністративний позов Головного управління Держпраці в Одеській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційне будівельне підприємство «Наше місто» про застосування заходів реагування - визнати неподаним та повернути позивачу.

Роз'яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через Одеській окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня її отримання.

Суддя Катаєва Е.В.