Справа № 826/15258/15
Суддя: Бєлова Л.В.
Дата ухвалення: 2016-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

25 травня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Гром Л.М.

Глущенко Я.Б.

за участю секретаря судового засідання: Строй Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СТРОЙ-3» на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 березня 2016 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СТРОЙ-3» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про визнання протиправним та скасування наказу, припису, постанов про накладення штрафу,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2015 року позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СТРОЙ-3», звернулись до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом у якому просили:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 561 від 10 червня 2015 року про проведення перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СТРОЙ-3»;

- визнати протиправним та скасувати припис від 30 червня 2015 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил щодо об'єкту позивача «Реконструкція нежитлового будинку та будівництво житлової прибудови на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва» («Будівництво багатоповерхових житлових будинків на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва») Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві;

- визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14 липня 2015 року № 59/15/10/26-38/1407/02/2;

- визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14 липня 2015 року № 60/15/10/26-42/1407/02/2;

- визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14 липня 2015 року № 61/15/10/26-39/1407/02/2.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 березня 2016 року у задоволенні адміністративного позову - відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеною постановою суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати оскаржувану постанову, та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги. Позивач мотивує свої вимоги тим, що постанова суду першої інстанції була прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, з неповним з'ясуванням обставин, що мають значення для справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції без змін, виходячи з наступного.

Згідно з ст. 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, постановою слідчого СВ Голосіївського РУ ГУ МВС України в м. Києві лейтенанта міліції Митича Сергія Павловича від 02 червня 2015 року про проведення позапланової перевірки, винесеної за результатом розгляду матеріалів досудового розслідування, внесеного 14 квітня 2015 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003704 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 364 Кримінального кодексу України, призначено проведення позапланової перевірки позивача з питань дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яку доручено провести Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві.

На підставі постанови слідчого, Державною архітектурною інспекцією України видано наказ від 10 червня 2015 року № 561 «Про проведення позапланової перевірки», яким наказано Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві провести позапланову перевірку позивача з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва.

На підставі зазначеного наказу №561, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві оформлене направлення від 17 червня 2015 року б/н для проведення позапланової перевірки позивача, строком дії з 17 червня 2015 року по 30 червня 2015 року.

30 червня 2015 року представником Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, за участю уповноважених представників позивача була проведена перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва «Реконструкція нежитлового будинку та будівництво житлової прибудови на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва» («Будівництво багатоповерхових житлових будинків на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва»), за результатами якою встановлено, що на зазначеному об'єкті виконуються будівельні роботи із будівництва секції № 1 (виконуються будівельні роботи з утеплення фасаду, побудовано 18 поверхів), секції № 2 (виконуються роботи з влаштування внутрішніх та зовнішніх стін, побудовано 18 поверхів), секції № 2 (виконуються бетонні роботи з влаштування несучих конструкцій 8 поверху) без дозволу на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги частини 1 статті 34 та частини 1 статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Встановлено, що позивач на об'єкті будівництва експлуатує будівлю під відділ продажу, яка не прийнята до експлуатації у встановленому порядку, чим порушено вимоги частини 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель і споруд, будівельних конструкцій та основ», ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва», Порядку віднесення об'єктів до IV і V категорії складності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2011 року № 557 та до листа ДП «Укрдержбудекспертиза» від 17 квітня 2015 року № 432 об'єкт будівництва відноситься до V категорії складності.

Встановлено, що позивач навів недостовірні дані в декларації про початок виконання будівельних робіт № КВ 71 від 27 червня 2014 року, а саме: вказано недостовірну категорію складності об'єкта ІІІ, відповідно до ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель і споруд, будівельних конструкцій та основ», ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва», Порядку віднесення об'єктів до IV і V категорії складності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2011 року № 557 та до листа ДП «Укрдержбудекспертиза» від 17 квітня 2015 року № 432 об'єкт будівництва відноситься до V категорії складності; недостовірно вказано, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки видані Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) за № 2165/0/12/010-14 від 03 квітня 2014 року, але Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) листом від 13 жовтня 2014 року № 10014/0/12/27-14 повідомив, що позивач не звертався з відповідною заявою для отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва, отже містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не надавалися; - чим порушено вимоги частини 8 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатом перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30 червня 2015 року.

Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30 червня 2015 року, яким від позивача вимагалося усунути допущенні порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності в термін до 31 липня 2015 року.

Примірники Акта та Припису були отримані представником позивача, без жодних зауважень.

Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30 червня 2015 року, який отриманий представником позивача 30 червня 2015 року.

За результатом розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві прийняті оскаржувані постанови від 14 липня 2015 року № 61/15/10/26-39/1407/02/2, № 59/15/10/26-38/1407/02/2 та № 60/15/10/26-42/1407/02/2, якими позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 4 пункту 4 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 109 620,00 грн.; абзацом 3 пункту 5 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 1 096 200,00 грн.; абзацом 6 пункту 6 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 1 096 200,00 грн.

22 липня 2015 року постановою слідчого СВ Голосіївського РУ ГУ МВС України в м. Києві лейтенанта міліції Митича Сергія Павловича скасовано постанову про призначення позапланової перевірки дотримання позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів та правил, враховуючи той факт, що відпали обставини, які послугували підставою для винесення постанови про призначення позапланової перевірки, скасовано постанову про призначення позапланової перевірки з питань дотримання позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 02 червня 2015 року.

Вважаючи протиправними наказ № 561 від 10 червня 2015 року, припис від 30 червня 2015 року та постанови від 14 липня 2015 року № 59/15/10/26-38/1407/02/2, № 60/15/10/26-42/1407/02/2 та № 61/15/10/26-39/1407/02/2, позивач звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом.

Даючи правову оцінку вищевикладеним обставинам, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо відсутності правових підстав для задоволення позовних вимог з огляду на таке.

Відповідно до ст.. 10, 17 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Пунктами 1, 4 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294 визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до п.п.5, 6, 8, 14, 15, 16, 18 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 11 Порядку № 553 визначені повноваження посадових осіб інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю до яких, зокрема, належать, безперешкодний доступ на місце будівництва об'єкта, або місцезнаходження суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану із створенням об'єктів архітектури; видача обов'язкових для виконання приписів щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Право посадових осіб інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю щодо видачі обов'язкових для виконання приписів щодо усунення порушень будівельних норм та зупинення будівельних робіт, які здійснюються без дозволу на їх виконання закріплено також в статті 2 Закону України «Про відповідальність підприємств, їх об'єднань, установ та організацій за правопорушення у сфері містобудування».

Згідно з п. 13 Порядку № 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Відповідно до п. 14 Порядку № 553, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 13 Порядку №553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства.

Таким чином, законодавством встановлено право суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюються заходи архітектурно-будівельного контролю, відмовити у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки у разі недотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Тобто, законний інтерес такого суб'єкта у проведенні інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю перевірки з дотриманням умов, встановлених законом, захищений наділенням його права не допустити посадових осіб інспекції до перевірки.

Суб'єкт господарювання, який вважає порушеним порядок та підстави призначення перевірки щодо нього, має захищати свої права шляхом недопуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки. Якщо ж допуск до проведення перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень чинного законодавства, дотримання якого здійснюється контролюючими органами.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 17 квітня 2014 року (К/9991/22870/12) та від 02 березня 2016 року (К/ 800/726/16).

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, представника Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві було допущено до проведення перевірки уповноваженими представниками позивача.

Враховуючи викладене, відсутні правові підстави для визнання протиправним та скасування наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 561 від 10 червня 2015 року про проведення перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СТРОЙ-3».

Щодо доводів позивача щодо протиправності проведення перевірки без отримання дозволу Кабінету Міністрів України, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з абз. 9 п. 7 Порядку №553, підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 40 Кримінального процесуального кодексу України (в редакції чинній на момент винесення слідчим постанови), слідчий уповноважений призначати ревізії та перевірки у порядку, визначеному законом.

Згідно з ч. 5 ст. 40 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов'язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Згідно з ч. 3 ст. 110 Кримінального процесуального кодексу України, рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне.

Колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції щодо відхилення доводів позивача про те, що п. 4 ч. 2 ст. 40 Кримінального процесуального кодексу України на момент винесення слідчим відповідної постанови був виключений на підставі Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII, оскільки згідно пункту 1 розділу ХІІ Прикінцеві положення зазначеного закону, цей Закон набирає чинності з 15 липня 2015 року, крім пункту 5 розділу XII (крім підпунктів 3, 5, 8, 9, 12, 20, 42, 49, 63, 67), розділу XIII цього Закону, які набирають чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Саме пп. 12 п. 5 розділу XII Прикінцеві положення Закону України «Про прокуратуру», який з огляду на вищезазначене набрав чинності з 15 липня 2015 року, виключено пункт 4 частини другої статті 40 у Кримінальному процесуальному кодексі України.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що п. 8 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України» від 28 грудня 2014 року № 76-VIII, установлено, що перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб-підприємців контролюючими органами (крім Державної фіскальної служби України та Державної фінансової інспекції України) здійснюються протягом січня-червня 2015 року виключно з дозволу Кабінету Міністрів України або за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки.

Так, у даному випадку фактичною підставою для проведення позапланового заходу з питань дотримання позивачем вимог містобудівного законодавства було рішення процесуального керівника у кримінальному провадженні - слідчого СВ Голосіївського РУ ГУ МВС України в м. Києві лейтенанта міліції Митича Сергія Павловича від 02 червня 2015 року про проведення позапланової перевірки, винесеної за результатом розгляду матеріалів досудового розслідування, внесеного 14 квітня 2015 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000370.

Відповідно до положень Кримінального процесуального кодексу Ураїни, слідчий під час досудового розслідування наділений повноваженнями призначати перевірки та приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 9 Кримінального процесуально кодексу України, закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

З огляду на це, постанова слідчого про призначення позапланової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СТРОЙ-3» у кримінальному провадженні № 000370, не є рішенням контролюючого органу про здійснення заходу державного нагляду (контролю) у розумінні положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Колегія суддів зазначає, що Кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає спеціальних правил та умов проведення перевірки, що призначена в межах кримінального провадження.

Враховуючи викладене та те, що позапланова перевірка позивача з питань дотримання вимог містобудівного законодавства здійснювалась відповідачем на вимогу слідчого в рамках кримінально-процесуального закону, то передбачений п.8 Прикінцевих положень Закону України № 76-VIII мораторій на проведення перевірок контролюючими органами протягом січня-червня 2015 року на такий позаплановий захід не поширюється, і дозвіл Кабінету Міністрів України на його здійснення не потребується.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 26 квітня 2016 року (К/800/53651/15).

Позивач зазначає, що 22 липня 2015 року постановою слідчого СВ Голосіївського РУ ГУ МВС України в м. Києві лейтенанта міліції Митича Сергія Павловича скасовано постанову про призначення позапланової перевірки дотримання позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів та правил, враховуючи той факт, що відпали обставини, які послугували підставою для винесення постанови про призначення позапланової перевірки, скасовано постанову про призначення позапланової перевірки з питань дотримання позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 02 червня 2015 року.

Колегія суддів апеляційної інстанції звертає увагу, що оскаржувані акти відповідачів були видані: 10 червня 2015 року - наказ Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 561 про проведення перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СТРОЙ-3»; 30 червня 2015 року - припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил щодо об'єкту позивача «Реконструкція нежитлового будинку та будівництво житлової прибудови на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва» («Будівництво багатоповерхових житлових будинків на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва») Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві; 14 липня 2015 року постанови Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 59/15/10/26-38/1407/02/2, № 60/15/10/26-42/1407/02/2, № 61/15/10/26-39/1407/02/2.

Таким чином, наказ №561, припис про усунення порушень та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності були прийняті до скасування постанови слідчого про призначення позапланової перевірки дотримання позивачем законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пп. 16-19, 21 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатом проведеної відповідачем складено Акт від 30 червня 2015 року, який підписано представником позивача, без зауважень, що вказує на відсутність з його боку зауважень щодо виявлених в ході перевірки порушень. Доказів, які б спростовували наявність виявлених порушень позивачем не подано.

Згідно з ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно до ч. 1, 2, 7, 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації.

Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Декларацію про початок виконання будівельних робіт може бути скасовано органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі, крім іншого, встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об'єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з ч. 1, 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Позивачем не подано належних і допустимих доказів, які б спростовували факт допущення порушень вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», виявлених під час перевірки.

Натомість, постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 29 липня 2015 року у справі № 826/17101/14 за позовом ТОВ «ГЛОБАЛ СТРОЙ-3» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа - Київська міська рада про визнання протиправним та скасування наказу - відмовлено у задоволенні адміністративного позову та встановлено, що дані про містобудівні умови та обмеження і договір оренди земельної ділянки від 29 квітня 2011 року, які позивач зазначив у декларації як підстави для забудови земельної ділянки по вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва, у декларації від 27 червня 2014 року № КВ 71 є недостовірними і вказані замовниками завідомо неправдиво.

Так, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку щодо допущення позивачем порушень вимог містобудівного законодавства.

Згідно з п. 17 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Враховуючи те, що під час проведення перевірки позивача було виявлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, відсутні правові підстави для визнання протиправним та скасування припису від 30 червня 2015 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил щодо об'єкту позивача «Реконструкція нежитлового будинку та будівництво житлової прибудови на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва» («Будівництво багатоповерхових житлових будинків на вул. Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі м. Києва») Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві.

Згідно зі ст.. 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:

виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації на об'єктах III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат;

виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах V категорії складності - у розмірі дев'ятисот мінімальних заробітних плат;

експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації об'єктів V категорії складності - у розмірі дев'ятисот мінімальних заробітних плат.

Так, за результатом розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (Акта та Протоколу), Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві прийняті постанови від 14 липня 2015 року № 61/15/10/26-39/1407/02/2, № 59/15/10/26-38/1407/02/2 та № 60/15/10/26-42/1407/02/2, якими, відповідно, позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 109 620,00 грн.; абз. 3 п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 1 096 200,00 грн.; абз. 6 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 1 096 200,00 грн.

Колегія суддів апеляційної інстанції звертає увагу, що відповідальність за невиконання припису центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю передбачена п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Натомість, як вбачається зі змісту оскаржуваних постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позивача визнано винним у вчиненні правопорушень, передбачених абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2, абз. 3 п. 5 ч. 2 ст. 2 та абз. 6 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до ч. 3 ст. 2 кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи викладене, з'ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи вимоги законодавства України, колегія суддів дійшла погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Приписами ст. 159 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яке ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до статті 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Колегія суддів приходить до висновку, що постанова суду першої інстанції ухвалена з дотриманням норм процесуального та матеріального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, у зв'язку з чим підстав для скасування постанови суду першої інстанції не вбачається.

На підставі викладеного, враховуючи, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, керуючись ст. ст. 160, 198, 200, 205, 206 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СТРОЙ-3» на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 березня 2016 року - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 березня 2016 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення набирає законної сили з моменту оголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів, відповідно до вимог ст. 212 КАС України, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Повний текст ухвали виготовлено 26.05.2016

Головуючий суддя Л.В.Бєлова

Судді Л.М. Гром,

Я.Б. Глущенко

Головуючий суддя Бєлова Л.В.

Судді: Гром Л.М.

Глущенко Я.Б.