Справа № 810/5791/15
Суддя: Глущенко Я.Б.
Дата ухвалення: 2016-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 810/5791/15 Головуючий у 1-й інстанції: Щавінський В.Р.
Суддя-доповідач: Глущенко Я.Б.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 травня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Глущенко Я.Б.,

суддів Пилипенко О.Є., Шелест С.Б.,

секретаря Строяновської О.В.,

за участю:

представника позивача - Ланового О.Ю.,

представника відповідача - Падуна Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Примед» до Київської митниці ДФС про визнання протиправною бездіяльності, за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Примед» на постанову Київського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2016 року,

У с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Примед» звернулося у суд з позовом до Київської митниці ДФС, в якому, з урахуванням змінених вимог, просило визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не завершення митного оформлення вантажів відповідно до митних декларацій №125110011/2015/033551 від 16 листопада 2015 року, №125110011/2015/033565 від 16 листопада 2015 року, №125110011/2015/033747 від 20 листопада 2015 року, №125110011/2015/034147 від 27 листопада 2015 року та №125110011/2015/034254 від 27 листопада 2015 року.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2016 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із постановою суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та прийняти нове рішення - про задоволення позову.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а постанова суду - скасуванню, з таких підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що у відповідача були наявні законні підстави для не завершення митного оформлення заявленого позивачем не експорт товару в установлені законом строки.

Проте, з таким висновком суду не можна погодитися.

Як убачається із матеріалів справи, 16, 20 та 27 листопада 2015 року позивачем заявлено до митного оформлення в митному режимі експорту товар: «ядра грецьких горіхів без шкаралупи», загальною вагою 100 тонн, згідно митних декларацій №125110011/2015/033551 від 16 листопада 2015 року, №125110011/2015/033565 від 16 листопада 2015 року, №125110011/2015/033747 від 20 листопада 2015 року, №125110011/2015/034147 від 27 листопада 2015 року та №125110011/2015/034254 від 27 листопада 2015 року. Товар поданий для проведення митного оформлення до зони митного контролю відділу митного оформлення № 1 митного поста «Східний термінал» Київської митниці ДФС.

Зважаючи на те, що станом на 16 грудня 2015 року митне оформлення даного товару не було завершене, позивач звернувся у суд із даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 6 та частини другої статті 19 Конституції України органи державної, зокрема виконавчої влади та їх посадові особи повинні здійснювати свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України, діючи лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені цими нормативними актами.

Частиною першою статті 3 Митного кодексу України передбачено, що при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, застосовуються виключно норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, чинні на день прийняття митної декларації органом доходів і зборів України.

Митне оформлення, згідно пункту 23 статті 4 цього Кодексу, - це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а митні формальності, згідно пункту 29 цієї норми, - сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і органами доходів і зборів з метою дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Метою митного оформлення, відповідно до частини першої статті 246 цього Кодексу, є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Частиною першою статті 255 цього Кодексу передбачено, що митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред'явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред'явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу.

Частина друга цієї правової норми визначає виключний перелік обставин, за яких вищенаведений строк завершення митного оформлення може бути перевищений на час виконання відповідних формальностей.

До таких обставин відносяться:

1) виконання митних формальностей поза місцем розташування органу доходів і зборів відповідно до статті 247 цього Кодексу;

2) підтвердженого письмово бажання декларанта або уповноваженої ним особи подати відповідно до цього Кодексу додаткові документи чи відомості про зовнішньоекономічну операцію або характеристики товару;

3) проведення досліджень (аналізу, експертизи) проб і зразків товарів, якщо товари не випускаються відповідно до частини двадцять першої статті 356 цього Кодексу;

4) виявлення порушень митних правил, якщо товари не випускаються відповідно до частини п'ятої цієї статті;

5) зупинення митного оформлення відповідно до Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»;

6) подання додаткових документів відповідно до частини третьої статті 53 цього Кодексу в межах передбаченого нею строку, перебіг якого припиняється з моменту отримання митницею (митним постом) таких документів чи письмової відмови декларанта або уповноваженої ним особи у їх наданні;

7) призупинення митного оформлення відповідно до статей 399 і 400 цього Кодексу.

Відповідно до частини четвертої статті 255 Кодексу не допускається перевищення строку, зазначеного у частині першій цієї статті, у зв'язку з проведенням правоохоронними органами та підрозділами внутрішньої безпеки органів доходів і зборів спеціальних операцій, перевірок та інших заходів, які не є операціями, що здійснюються в рамках виконання процедур митного контролю.

Згідно частини п'ятої цієї норми, митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Відповідно до частини третьої статті 256 цього Кодексу рішення про відмову у митному оформленні приймається в межах строку, відведеного статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення. Неприйняття такого рішення протягом зазначеного строку є бездіяльністю, яка може бути оскаржена в порядку, встановленому главою 4 цього Кодексу.

Таким чином, у разі невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених Митним кодексом України, митний орган може відмовити у митному оформленні, письмово вмотивувавши своє рішення.

Проте, в будь-якому випадку, рішення про відмову у митному оформленні повинно бути прийнято в межах строку, визначеного статтею 255 Митного кодексу України, для завершення митного оформлення.

Неприйняття вказаного рішення й утримання заявленого до митного оформлення товару з перевищенням визначеного строку без підстав, передбачених частиною другою статті 255 Кодексу, є протиправною бездіяльністю.

Як установлено судом, товар «ядра грецьких горіхів без шкаралупи» пред'явлено, а митні декларації №125110011/2015/033551, №125110011/2015/033565 №125110011/2015/033747, №125110011/2015/034147 та №125110011/2015/034254 разом із іншими, передбаченими Митним кодексом України, документами - подано позивачем митному органу 16, 20 та 27 листопада 2015 року відповідно.

Рішення про відмову в митному оформленні товару за вказаними митними деклараціями станом на день звернення позивача до суду відповідачем не приймалось, а товар у вільний обіг за межі митної території України не випущений.

Заперечуючи проти позову, відповідач стверджує, що після прийняття до митного оформлення заявленого товару та митних декларацій з іншими документами, ним здійснювались заходи із митного контролю, зокрема, огляд та переогляд товарів і транспортних засобів позивача, що зумовлено зверненням Головного управління по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Служби безпеки України від 16 листопада 2015 року №14/27588.

Цим листом Головне управління по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Служби безпеки України, на виконання доручення прокуратури м. Києва у кримінальному провадженні №0001268, внесеного 11 листопада 2015 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом зловживання своїм службовим становищем невстановленими особами Державної фіскальної служби України (ч. 2 ст. 364 КК України), яке виражається у сприянні переміщенню через митний кордон України в режимі експорту протруєної продукції «горіхи волоські чищені та нечищені», яка є недоброякісною та небезпечною для споживання людиною, на підставі доручення слідчого та частини п'ятої статті 338 Митного кодексу України, просило надати, зокрема, вказівки щодо термінового проведення спільного огляду (переогляду) вантажів, які оформлюються в зоні діяльності Київської митниці ДФС та надходять на адресу ТОВ «Примед» із залученням спеціалістів відповідних підрозділів митного органу і співробітників Служби безпеки, в ході яких здійснювати відбір зразків задекларованих товарів з метою передачі ініціатору перевірки разом із актами про взяття проб і зразків товарів, актами митних оглядів (переоглядів) товарів для проведення дослідження експертними установами, відповідно до доручення слідчого, а також здійснити перевірку автентичності документальних матеріалів, які надані для митного оформлення товарів, що надійшли на адресу вказаного підприємства.

Із актів про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу, які містяться в матеріалах справи, вбачається, що товар, заявлений за вищевказаними деклараціями оглядався працівниками митниці разом зі співробітниками Служби безпеки України в присутності представника позивача.

Так, огляд товару за митною декларацією №125110011/2015/034147 від 27 листопада 2015 року проведений 27 листопада 2015 року з 14:00 до 16:05; за митною декларацією №125110011/2015/033551 від 16 листопада 2015 року - 17 листопада 2015 року з 12:00 до 16:43; за митною декларацією №125110011/2015/033747 від 20 листопада 2015 року - 20 листопада 2015 року з 14:00 до 14:50; за митною декларацією №125110011/2015/034254 від 27 листопада 2015 року - 30 листопада 2015 року з 13:30 до 14:49; за митною декларацією №125110011/2015/033565 від 16 листопада 2015 року - 17 листопада 2015 року з 14:30 до 16:55.

Отже, огляд заявленого позивачем товару до митного оформлення здійснювався у день подання митних декларацій або ж на наступний робочий день.

Також, із матеріалів справи вбачається, що працівниками митного органу із кожної партії були відібрані зразки заявлених на експорт товарів - ядер грецьких горіхів, про що складено відповідні акти, - з метою проведення їх експертних досліджень.

З огляду на встановлені обставини, колегія суддів зазначає, що главою 49 Митного кодексу України визначено правила здійснення митного контролю.

Ця глава Кодексу регулює, зокрема, огляд та переогляд товарів, транспортних засобів.

Відповідно до частини першої статті 336 Митного кодексу України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів, серед іншого, шляхом: перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян).

Відповідно до положень статті 338 Митного кодексу України огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення, пред'явлених органу доходів і зборів (у тому числі для перерахунку та зважування), проводиться в можливо короткий строк після прийняття рішення про його проведення.

Огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення може проводитися, зокрема, за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, у тому числі в разі отримання відповідної офіційної інформації від правоохоронних органів. Вичерпний перелік відповідних підстав визначається Кабінетом Міністрів України (ч. 5 ст. 338 Кодексу).

Зазначений Перелік затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2012 року № 467.

Згідно пункту 14 цього Переліку, до підстав, за наявності яких може проводитись огляд (переогляд) товарів і транспортних засобів комерційного призначення, віднесено одержання в установленому порядку від правоохоронних органів інформації про переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення з порушенням вимог законодавства з питань державної митної справи.

Таким чином, митний орган вправі здійснити огляд (переогляд) заявлених до митного оформлення товарів та/або транспортних засобів із власної ініціативи або ж на підставі офіційної інформації від правоохоронних органів у разі наявності достатніх підстав вважати, що переміщення таких через митний кордон здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від нього, тобто із порушенням вимог законодавства з питань державної митної справи.

Як на підставу для здійснення огляду (переогляду) заявленого позивачем до митного оформлення товару відповідач посилається саме на частину п'яту статті 338 Митного кодексу України та пункт 14 Переліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2012 року № 467, а також на лист Головного управління по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Служби безпеки України від 16 листопада 2015 року №14/27588, в якому викладено припущення щодо недоброякісності та небезпеки для споживання товару ТОВ «Примед», який останнім заявляється на експорт.

Разом із тим, ані зазначений лист, ані інші матеріали справи не підтверджують наявності у контролюючого органу станом на час, що передував проведенню огляду заявленого позивачем до митного оформлення товару, підстав вважати, що його переміщення через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю.

Про вказане свідчить, зокрема те, що позивач не повідомлявся про будь-які недоліки у його митних деклараціях та товаросупровідних документах і рішення про відмову в митному оформленні товару за вказаними митними деклараціями станом день звернення позивача до суду відповідачем не приймалось. Так само, відповідачем не надано доказів здійснення, у відповідності до розділу XIX Митного кодексу України, відносно посадових осіб позивача провадження у справі про порушення митних правил, яке було б пов'язане зі спірними правовідносинами. Зазначені обставини відповідачем не спростовані.

Стосовно обставин відбору зразків товару позивача для проведення експертного дослідження, колегія суддів зазначає, що підстави та порядок взяття проб (зразків) товарів визначені статтею 356 Митного кодексу України.

Відповідно до частин першої, другої цієї правової норми, взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для:

1) класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД;

2) перевірки задекларованої митної вартості товарів;

3) встановлення країни походження товарів;

4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин;

5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність;

6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об'єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.

Взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами органу доходів і зборів на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов'язки.

Отже, передумовою взяття проб (зразків) товарів при їх митному оформленні є наявність підстав, визначених частиною першою статті 356 Митного кодексу України, та письмове вмотивоване рішення уповноваженої особи.

Відповідно до частини 17 цієї норми матеріального права про взяття проб (зразків) товарів складається акт за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Дана форма затверджена наказом Міністерства фінансів України від 31 травня 2012 року № 654, й передбачає зазначення в акті мети взяття проб (зразків) товарів, а також назви поштової адреси експертного підрозділу/установи, до якого/якої направляються відібрані проби (зразки).

Колегія суддів зазначає, що наявні у матеріалах справи акти відбору/прийому зразків (проб) заявленого позивачем до митного оформлення товару не відповідають формі, затвердженій вищезгаданим наказом, а також не містять вказівок про мету вжитих заходів, так само як і назви та адреси установи, до якої направляються відібрані зразки (проби).

Разом із тим, як установлено судом, фактичною підставою для вказаного відбору зразків був вищезгаданий лист правоохоронного органу, в якому зазначено про можливу недоброякісність продукції позивача, що заявлялась до митного оформлення. Однак, даний лист не може вважатись належною підставою для вжиття відповідних заходів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення, адже не відповідає меті їх вжиття, окресленій у частині першій статті 356 Митного кодексу України.

Попри наведене, відповідачем не надано суду жодних доказів прийняття вмотивованого письмового рішення керівника або особи, яка виконує його обов'язки, щодо взяття проб (зразків) товарів позивача.

Зважаючи на викладене, колегія суддів зазначає, що, відповідно до пункту 3 частини другої статті 255 Митного кодексу України, чотиригодинний строк завершення митного оформлення може бути перевищений у разі проведення досліджень (аналізу, експертизи) проб і зразків товарів, лише якщо товари не випускаються відповідно до частини двадцять першої статті 356 цього Кодексу.

Частиною двадцять першою статті 356 цього Кодексу встановлено, що за бажанням декларанта або уповноваженої ним особи, за умови забезпечення сплати митних платежів відповідно до обраного митного режиму, товари, проби (зразки) яких взяті для проведення дослідження (аналізу, експертизи), випускаються органом доходів і зборів до одержання результатів відповідних досліджень (аналізів, експертиз), якщо вони не підпадають під дію встановлених законодавством України заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України.

Отже, на підставі вищевказаної правової норми, у разі проведення досліджень (аналізу, експертизи) проб і зразків товарів загальний строк завершення митного оформлення може бути перевищений лише у випадку, якщо такі товари підпадають під дію встановлених законодавством України заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, або якщо позивач не бажає сплачувати митні платежі.

Наявності встановлених законодавством України заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України на час спірних правовідносин товару «ядра горіху волоського», а також відмови позивача сплачувати митні платежі, відповідачем не доведено.

Згідно частин першої, другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що при здійсненні митного оформлення заявленого позивачем за митними деклараціями №125110011/2015/033551 від 16 листопада 2015 року, №125110011/2015/033565 від 16 листопада 2015 року, №125110011/2015/033747 від 20 листопада 2015 року, №125110011/2015/034147 від 27 листопада 2015 року та №125110011/2015/034254 від 27 листопада 2015 року товару Київська митниця ДФС порушила приписи статті 338 Митного кодексу України, яка визначає підстави для проведення огляду (переогляду) товарів і транспортних засобів, адже інформація, викладена у листі правоохоронного органу, на підставі якого проводився огляд (переогляд) даного товару, не давала підстав вважати, що його переміщення здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю; статті 356 цього Кодексу, яка визначає порядок взяття проб (зразків) товарів, адже акти відбору/прийому зразків (проб) заявленого позивачем до митного оформлення товару не відповідають формі, затвердженій наказом центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (не містять вказівок про мету вжитих заходів, так само як і назви та адреси установи, до якої направляються відібрані зразки (проби)); ці акти складені не у відповідності до встановленої законом мети, з якою пов'язане відповідне повноваження, та за відсутності належної підстави (вмотивованого письмового рішення) щодо взяття проб (зразків) товарів позивача.

Також, відповідачем не доведено наявності підстав для перевищення встановленого частиною першою статті 255 Митного кодексу України строку для завершення митного оформлення товару позивача, зокрема, згідно пункту 3 частини другої цієї норми права (з урахуванням приписів частини двадцять першої статті 356 цього Кодексу), а саме: наявності встановлених законодавством України заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України на час спірних правовідносин товару «ядра горіху волоського», а також відмови позивача сплачувати митні платежі.

Стосовно тверджень відповідача про призупинення митного оформлення спірного товару у зв'язку із проведенням відпрацювання критерію ризику Автоматизованої системи аналізу управління ризиків «можливе використання корисної моделі «Упаковка для зберігання і транспортування ядер горіхів волоських», внесеного до митного реєстру об'єктів прав інтелектуальної власності, колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до пункту 7 частини другої статті 255 Митного кодексу України, встановлений частиною першою цієї норми строк завершення митного оформлення може бути перевищений на час виконання відповідних формальностей у разі призупинення митного оформлення відповідно до статей 399 і 400 цього Кодексу.

Стаття 399 Митного кодексу України визначає підстави та порядок призупинення митного оформлення товарів на підставі даних митного реєстру.

Згідно частин першої, другої цієї норми, у разі якщо орган доходів і зборів на підставі даних митного реєстру об'єктів права інтелектуальної власності, які охороняються відповідно до закону, виявляє ознаки порушення прав інтелектуальної власності щодо товарів, пред'явлених до митного контролю та митного оформлення, їх митне оформлення призупиняється, а товари підлягають розміщенню на складі цього органу.

Рішення про призупинення митного оформлення товарів на строк до 10 робочих днів і в разі необхідності продовження цього строку не більш як на 10 робочих днів приймає керівник органу доходів і зборів або особа, яка виконує його обов'язки.

Як установлено судом, до митного оформлення позивачем пред'являвся товар - «ядра горіхів волоських без шкаралупи», а не упаковки до них, а тому посилання на відпрацювання критерію ризику стосовно вказаних упаковок, не виправдовує зволікань митного органу в завершенні митного оформлення заявленого позивачем товару.

До того ж, відповідачем, усупереч вимогам частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, не надано жодних доказів на підтвердження обставин відпрацювання зазначеного критерію ризику, прийняття рішення про призупинення митного оформлення на цій підставі, а також вчинення дій, передбачених статтею 399 Митного кодексу України для такого випадку, зокрема, повідомлення правовласника про факт пред'явлення цих товарів до митного оформлення, а декларанта - про причини призупинення їх митного оформлення.

Інші твердження відповідача, зокрема, посилання на листування із управлінням Служби безпеки України, а також на результати лабораторних досліджень відібраних зразків горіхової продукції, що заявлялась позивачем не експорт, так само як і на обставини проведення 29 грудня 2015 року процесуальних дій в рамках розслідування кримінального провадження №0000033, в результаті яких товар було вилучено правоохоронними органами, не спростовують факту порушення митним органом чотиригодинного строку завершення митного оформлення товару позивача, адже не доводять наявності законних підстав для пропущення цього строку, виключний перелік яких викладено в частині другій статті 255 Митного кодексу України.

Отже, оскільки колегією суддів установлено протиправну відносно позивача бездіяльність митного органу щодо не завершення митного оформлення вантажів відповідно до поданих ним митних декларацій, даний позов підлягає задоволенню.

Таким чином, доводи апелянта, викладені у скарзі, знайшли підтвердження в ході апеляційного розгляду справи; судом першої інстанції було помилково застосовано норми матеріального права, а також порушено вимоги до законності та обґрунтованості судового рішення, тобто процесуальні норми, в результаті чого прийнято неправильне рішення.

Відтак, апеляційна скарга підлягає задоволенню, постанова місцевого суду - скасуванню, з ухвалення нового рішення на підставі ст.ст. 198 ч. 1 п. 3, 202 ч. 1 п. 4 КАС України.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 196, 198, 202, 205, 207, 212, 254 КАС України,

П о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Примед» задовольнити.

Постанову Київського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2016 року скасувати.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Примед» задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Київської митниці ДФС щодо не завершення митного оформлення вантажів відповідно до митних декларацій Товариства з обмеженою відповідальністю «Примед» №125110011/2015/033551 від 16 листопада 2015 року, №125110011/2015/033565 від 16 листопада 2015 року, №125110011/2015/033747 від 20 листопада 2015 року, №125110011/2015/034147 від 27 листопада 2015 року та №125110011/2015/034254 від 27 листопада 2015 року.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання у повному обсязі шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддяЯ.Б. Глущенко
суддя О.Є. Пилипенко
суддяС.Б. Шелест

(Повний текст постанови складений 20 травня 2016 року.)

Головуючий суддя Глущенко Я.Б.

Судді: Шелест С.Б.

Пилипенко О.Є.