Справа № 456/1005/16-а
Суддя: Бораковський В. М.
Дата ухвалення: 2016-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 456/1005/16-а
Провадження № 2-а/456/58/2016
ПОСТАНОВА

іменем України

12 травня 2016 року

Стрийський міськрайонний суд Львівської області у складі:

головуючого-судді Бораковського В. М.

за участю секретаря Проців І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області про визнання незаконною та скасування постанови головного інспектора будівельного нагляду Департаменту ДАБІ у Львівській області №24/39-ф/пз від 04.03.2016р.,

встановив:

В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на те, що підставою для винесення оскаржуваної постанови стало, на думку відповідача, не усунення з її сторони порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів, правил, самочинного будівництва житлового будинку с. Волосянка вул. Стефаника, 29 Сколівського району Львівської області. Вона не є власником домогосподарства за даною адресою, яке належало на праві власності її матері ОСОБА_2, яка померла 25.02.2012 року. Жодних будівельних робіт па вказаному домогосподарстві вона не провидить. Вона не може виступати як замовник виконання будівельних робіт, як це передбачено ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», про що зазначено в постанові як порушення з її боку. На вказаному домогосподарстві жодних будівельних робіт після смерті власника не проводиться. Всі обєкти, в тому числі житловий будинок, про який йде мова в постанові, збудовані за життя володільця майна ОСОБА_2. Крім цього, вона зареєстрована та проживає за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1, і відповідно, зазначена в постанові адреса її проживання ІНФОРМАЦІЯ_2 є неправдивою. За таких обставин, оскільки вона не є субєктом містобудування, відповідно не є субєктом, що може нести відповідальність за правопорушення, передбачене ст. 188- 42 ч. 1 КУпАП.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримала, покликаючись на викладені в ньому обставини, та суду пояснила, що власником житлового будинку та земельної ділянки, на якій він розташований, є її баба ОСОБА_2, яка померла в лютому 2012р. Після її смерті мати не зверталася з заявою про прийняття спадщини, спадкова справа не заведена. На даний час жодних будівельних робіт не проводиться. Такі роботи проводила баба ще за життя.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечив суду пояснивши, що позивач підписала акт, отже вона погодилася з правопорушенням. Право власності оформлено на ОСОБА_2, однак про її смерть їм не відомо. Її спадкоємиця скоїла правопорушення, так як надала про це пояснення і підписала відповідний акт та протокол.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши наявні у справі докази, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються адміністративний позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з технічного паспорта на жилий будинок, складений 25.09.1989р., по вул.Стефаника,29 в с.Волосянка Сколівського району знаходяться: житловий будинок «А-1», колодязь «к», сарай «Б», сарай «В», вбиральня «Г».

З свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок від 12.02.1990р., виданий на підставі рішення виконкому Сколівської районної ради народних депутатів №32 від 08.02.1990р., вбачається, що цілий жилий будинок з приналежними до нього будівлями та спорудами, який знаходиться в с.Волосянка по вул. Стефаника,29 дійсно належить ОСОБА_2 на праві особистої власності.

Як вбачається з акту №24/1409/1 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07.12.2015р., такий складено у присутності замовника будівництва ОСОБА_1 про те, що остання біля житлового будинку №29 на вул. Стефаника в с. Волосянка Сколівського району на земельній ділянці, яка не передана для будівництва, здійснює будівництво садибного житлового будинку без будівельного паспорта та права на виконання будівельних робі, чим порушено ч.1 ст. 27 та ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Також, встановлено, що зазначене будівництво проводиться в охоронюваній зоні магістрального газопроводу « Уренгой-Помари-Ужгород», що є порушенням Правил охорони магістральних трубопроводів, затверджених постановою КМУ від 16.11.2009р. №1747. Станом на момент перевірки встановлено бетонний фундамент будинку розміром в плані орієнтовно 8х7, зведено деревяні стіни, кровяний дах та прикріплено гідроізоляційну плівку. Будинок одноповерховий.

З припису №24/1409/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07.12.2015р., від замовника будівництва ОСОБА_1 вимагають відповідно до вимог ч.1 ст. 38 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» привести обєкт самочинного будівництва будівництво житлового будинку на вул. Стефаника в с. Волосянка Сколівського району відповідно до вимог містобудівного законодавства.

Постановою про №24/39-ф/пз по справі про адміністративне правопорушення від 04.03.2016р., складеною головним інспектором будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області ОСОБА_3, ОСОБА_1 за невиконання припису, виданого 07.12.2015р. за №24/1409/1, визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП, та накладено на неї стягнення у виді штрафу в розмірі 5100 грн.

Частина 2 статті 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 41 Конституції України передбачає, що право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім'я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.

Відповідно до ч. 1 ст. 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1 ЗУ « Про регулювання містобудівної діяльності» замовник фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до ч.1 ст. 27 Закону забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Частина 3 даної статті передбачає, що надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Відповідно до ч.1 ст. 34 Закону замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Як передбачено в п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 р. №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Пункти 18, 19 та 22 Порядку передбачають, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Відповідно до ч.1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частина 2 ст. 71 КАС України передбачає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Таким чином, дослідженими у судовому засіданні обставинами справи встановлено, що головним інспектором будівельного нагляду Департаменту ДАБІ у Львівській області у звязку з виявленням порушення норм ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та Правил охорони магістральних трубопроводів в с. Волосянка по вул. Стефаника,29 Сколівського району Львівської області складено акт №94/1409/1 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07.12.2015р. та припис №24/1409/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07.12.2015р. Особою, яка допустила дані порушенні, в даних документах зазначено ОСОБА_1 Так як, останньою вимоги припису виконані не були, тому відносно неї головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_3 винесено постанову №24/39ф/пз по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП та накладено на неї стягнення у виді штрафу в розмірі 5100 грн.

Суд не бере до уваги доводи представника відповідача про те, що підписавши акт позивач погодилася з правопорушенням, оскільки такі спростовуються змістом самого акту, з якого вбачається, що ОСОБА_1 поставила свій підпис у звязку з відсутністю зауважень щодо здійснення перевірки та отриманням примірника акту, а не визнанням вини у вчиненому правопорушенні.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 не є власником вказаного будинку, не зареєстрована та не проживає у ньому, не вчиняла дій щодо прийняття спадщини після смерті матері, яка є власником майна в с. Волосянка по вул.Стефаника,29 Сколівського району Львівської області. Крім цього відповідачем не представлено жодних доказів того, що позивач здійснювала будівництво будинку за вказаною адресою в порушення вимог ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та Правил охорони магістральних трубопроводів.

За наведених обставин та зважаючи на вимоги ч. 2 ст. 71 КАС України, суд вважає позов підставним і таким, що підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 11, 86, 118, 159, 161, 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов задоволити.

Визнати протиправною та скасувати постанову №24/39-ф/пз по справі про адміністративне правопорушення від 04.03.2016р., складену головним інспектором будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області ОСОБА_3, про визнання ОСОБА_1 винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП, та накладення на неї стягнення у виді штрафу в розмірі 5100 грн.

Постанова виготовлена в одному примірнику і має силу оригіналу.

Головуючий-суддя ОСОБА_4