Справа № 826/102/16
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2016-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

17 травня 2016 року № 826/102/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Келеберди В.І. розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль»
до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю. треті особи без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_3, ОСОБА_4
про зобов'язання вчинити дії,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» звернулось до суду з позовом про визнання рішення №56/01-16 від 10.12.2015 року приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю. про відмову внести до Державного реєстру прав власності на нерухоме майно зміни в адресні данні заставної квартири, переданої в іпотеку за договором іпотеки майнових прав посвідченого 25.04.2008 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю., а саме замінити номер заставної квартири з АДРЕСА_1 на АДРЕСА_2; зобов'язати приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю. внести до Державного реєстру прав власності на нерухоме майно зміни в адресні данні заставної квартири, переданої в іпотеку за договором іпотеки майнових прав посвідченого 25.04.2008 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю., а саме замінити номер заставної квартири з АДРЕСА_1 на АДРЕСА_2 та вилучити запис про заборону відчуження квартири АДРЕСА_1, яка належить ОСОБА_4

Відповідач заперечив по суті заявлених вимог зазначаючи, що позивач просить вчинити дію, яка не передбачена чинним законодавством України.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, заслухавши пояснення сторін, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» звернулось з листом від 12.10.2015 року №114-17-4-00/158 до Приватного нотаріуса Корсак А.Ю. з проханням накласти заборону на квартиру АДРЕСА_2. Позивач обґрунтував своє прохання тим, що 25.04.2008 року між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль», як кредитором, та ОСОБА_3, як позичальником, укладено кредитний договір №223304987 відповідно до якого ОСОБА_3 надано кредит у розмірі 24 000 доларів США на строк до 25.04.2028 року.

25.04.2008 року між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль», як іпотекодержателем, та ОСОБА_3, як іпотекодавцем, укладено договір іпотеки майнових прав до кредитного договору №223304987, яким позивачем передано в іпотеку нерухоме майно, що перебуває в процесі будівництва та стане власністю іпотекодержателя в майбутньому, а саме: квартира АДРЕСА_1.

Відповідно до договору іпотеки приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю. було накладено заборону відчуження на квартиру по АДРЕСА_1, згідно з реєстраційним номером 7110287 в Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна.

З листа директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Житлоінвест-Гарант» вбачається, що під час будівництва забудовником було внесено зміни до проекту будинку, а саме добудовано 10 поверх, в результаті чого квартира ОСОБА_3 на 8 поверсі будинку АДРЕСА_2, всі технічні характеристики залишилися незмінними.

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю. листом від 16.10.2015 року №42/01-16 надала відповідь на лист позивача №114-17-4-00/158, в якому зазначила, що підставою накладення заборони не може бути лист іпотекодержателя та запропонувала внести зміни до іпотечного договору в частині предмету іпотеки та провести відповідні реєстраційні дії щодо зняття та накладення заборони на новий предмет іпотеки.

Основні правові, економічні, організаційні засади проведення державної реєстрації речових та інших прав, які підлягають реєстрації та їх обтяжень визначає Закон України "Про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01.07.2014 N 1952-IV (далі - Закон N 1952-IV).

Відповідно до статті 1 Закону N 1952-IV державна реєстрація речових прав на об'єкт незавершеного будівництва та їх обтяжень проводиться у порядку, визначеному цим Законом, з урахуванням особливостей правового статусу такого об'єкта.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 9 Закону N 1952-IV у випадку, передбаченому цим Законом, державним реєстратором є нотаріус як спеціальний суб'єкт, на якого покладаються функції державного реєстратора прав на нерухоме майно.

Статтею 26 Закону N 1952-IV встановлено, що зміни до записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вносяться у разі зміни ідентифікаційних даних суб'єкта права, відомостей про об'єкт нерухомого майна, у тому числі зміни його технічних характеристик, виявлення технічної помилки в записах Державного реєстру прав чи документах, виданих за допомогою програмних засобів ведення цього реєстру (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), за заявою власника чи іншого правонабувача, а також у випадку, передбаченому підпунктом "в" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, вносяться зміни до записів Державного реєстру прав.

Відповідно до статті 73 Закону України «Про нотаріат» від 02.09.1993 (далі - Закон №3425-XII) нотаріус за місцем розташування жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, іншого нерухомого майна чи місцем розташування земельної ділянки або за місцезнаходженням однієї із сторін правочину накладають заборону їх відчуження:

- за повідомленням установи банку, підприємства чи організації про видачу громадянину позики (кредиту) на будівництво, капітальний ремонт чи купівлю жилого будинку (квартири);

- за зверненням органу опіки та піклування з метою захисту особистих і майнових прав та інтересів дитини, яка має право власності або проживає у жилому будинку, квартирі, іншому приміщенні, на відчуження якого накладається заборона;

- при посвідченні договору довічного утримання;

- при посвідченні договору про заставу жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна;

- за повідомленням іпотекодержателя;

- в усіх інших випадках, передбачених законом.

Згідно положень статті 55 Закону №3425-XII іпотечні договори, іпотекою за якими є майнові права на нерухомість, будівництво якої не завершено, посвідчуються за умови подання документів, які підтверджують майнові права на нерухомість.

Після закінчення будівництва збудована нерухомість продовжує бути предметом іпотеки відповідно до умов іпотечного договору. У цьому разі іпотекодержатель на підставі документа про право власності або, за наявності державної реєстрації права власності на таке майно у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, на підставі відомостей з цього реєстру, реєструє у встановленому законом порядку обтяження прав власника на збудовану нерухомість. Якщо іпотечним договором передбачено, нотаріус накладає заборону на відчуження нерухомості, яка є предметом іпотеки, за повідомленням іпотекодержателя. У разі зміни характеристик нерухомості, яка є предметом іпотеки (зміна площі нерухомості, зміни у плануванні приміщень тощо), нотаріус на підставі документа, який підтверджує право власності на нерухомість або, за наявності державної реєстрації права власності на таке майно у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, на підставі відомостей з цього реєстру, зобов'язаний зробити відмітку на примірнику іпотечного договору, що належить іпотекодержателю. При цьому нотаріус не має права вимагати додаткових документів та згоди іпотекодавця.

У разі зміни в процесі будівництва характеристик нерухомості, яка є предметом іпотеки (зміна площі нерухомості, зміна планування приміщень тощо), а також у разі закінчення будівництва і одержання іпотекодавцем свідоцтва про право власності на предмет іпотеки, до закінчення терміну дії іпотечного договору, за договором сторін вносяться відповідні зміни до іпотечного договору. Указаний договір є підставою для перереєстрації заборони відчуження.

За згодою сторін, з дотриманням правил, передбачених пунктом п. 7 глави 1, п. 5.30. глави 2 розділу ІІ Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, ст. 19 Закону №1952-IV, до нотаріально посвідченого договору іпотеки можуть бути внесені зміни, якщо вони випливають з тексту чи змісту основного зобов'язання, що забезпечується заставою (наприклад, продовження строку кредитного договору, збільшення суми основного боргу за договором тощо), у тому числі заміни предмета застави.

Договір сторін про зміну нотаріально посвідченого договору здійснюється шляхом складання окремого договору. Зміни і доповнення до іпотечного договору підлягають нотаріальному посвідченню.

Посвідчення таких договорів здійснюється за основними правилами посвідчення правочинів, встановленими Порядком, тобто з дотриманням вимог щодо встановлення правоздатності та дієздатності осіб, що укладають договір, перевірки повноваження представника тощо.

Договір про зміну договору підписується сторонами і посвідчується нотаріусом. На всіх наданих нотаріусу примірниках основного договору проставляється відмітка про його зміну, у якій зазначаються номер за реєстром та дата посвідчення договору про зміну, проставляється нотаріусом підпис і скріплюється його печаткою.

У разі надання нотаріусові угоди про внесення змін до основного договору іпотеки посилання на неї відображається у тексті договору про внесення змін та/чи доповнень до договору застави (іпотечного договору).

У правочині, яким встановлюються зміни і доповнення до договору застави, зазначається про те, що він є невід'ємною частиною договору, який змінюється (доповнюється).

Відомості про зміну умов обтяження нерухомого майна іпотекою підлягають державній реєстрації у Державному реєстрі іпотек у встановленому законодавством порядку.

Виходячи з системного аналізу законодавства, у відповідача були відсутні правові підставами для внесення змін в Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна.

Відповідно до статті 49 Закону №3425-XII нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо:

1) вчинення такої дії суперечить законодавству України;

2) не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії;

3) дія підлягає вчиненню іншим нотаріусом або посадовою особою, яка вчиняє нотаріальні дії;

4) є сумніви у тому, що фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, усвідомлює значення, зміст, правові наслідки цієї дії або ця особа діє під впливом насильства;

5) з проханням про вчинення нотаріальної дії звернулась особа, яка в установленому порядку визнана недієздатною, або уповноважений представник не має необхідних повноважень;

6) правочин, що укладається від імені юридичної особи, суперечить цілям, зазначеним у їх статуті чи положенні, або виходить за межі їх діяльності;

7) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла плату за її вчинення;

8) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла встановлені законодавством платежі, пов'язані з її вчиненням;

9) в інших випадках, передбачених законом.

Нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, не приймає для вчинення нотаріальних дій документи, якщо вони не відповідають вимогам, встановленим у статті 47 цього Закону, або містять відомості, передбачені частиною третьою статті 47 цього Закону.

На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов'язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз'яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Відповідачем у відповідь на лист ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» від 12.10.2015 року №114-17-4-00/158 направлено лист від 16.10.2015 року №42/01-16 про неможливість вчинення реєстрації змін до запису про обтяження та до запису інше речове право без вчинення відповідної нотаріальної дії відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Тобто приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю. не відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, що повинно бути оформлено постановою, а роз'яснено, що підставою накладення заборони на майно не може бути лист іпотекодержателя - ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та запропоновано внести зміни до іпотечного договору, а саме замінити опис предмета іпотеки, змінити предмет іпотеки та провести відповідні реєстраційні дії щодо зняття т накладення заборони на новий предмет іпотеки.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Зважаючи на вищенаведене, виходячи з наявних матеріалів справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

З огляду на викладене, керуючись статтями 69, 70, 71, 128, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позову відмовити.

Постанова набирає законної сили згідно ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст. ст. 185 -187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.І. Келеберда