Справа № 522/12963/15-а
Суддя: Домусчі Л. В.
Дата ухвалення: 2016-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/78/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2016 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Домусчі Л.В.,

при секретарі - Шевчик В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач 24.06.2015 року звернувся до суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за яким просив визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області №352 від 09.06.2015 року по справі про адміністративне правопорушення, якою його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП, та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500, 00 грн.; визнати проведену перевірку незаконною.

В обґрунтування позову відзначив, що 03.06.2015 року на його ім'я державним інспектором інспекційного відділу у м. Одеса Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Касумовим Ельманом Аждаровичем був виписаний Протокол про адміністративне правопорушення на підставі Акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.06.2015 року, щодо проведення позапланової перевірки вимог містобудівного законодавства будівництва 9-ти поверхового житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення за адресою: АДРЕСА_1.

Вищевказані документи були направлені позивачу поштою разом із супровідним листом, в якому позивачу наказувалося з'явитися до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області о 12 год. 00 хв. 09.06.2015 року за адресою: м. Одеса, вул. Канатна, 83 для розгляду справи по суті. Проте, вказані документи позивач отримав лише 10.06.2015 року, тому не міг прибути за вказаною адресою своєчасно. 09.06.2015 року заступником директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Курганом Сергієм Павловичем була внесена Постанова по справі про адміністративне правопорушення № 352, яку також було направлено позивачу поштою разом із супровідним листом, ОСОБА_1 отримав її 17.06.2015 року, що підтверджується інформацією з офіційного сайту Укрпошти.

Проте, дії інспектора з проведення позапланової перевірки вважає незаконними та такими, що порушують чинне законодавство, підстав для винесення протоколу та у подальшому постанови по справі про адміністративне правопорушення № 352 від 09.06.2015 року не було, у зв'язку з чим звернувся до суду з відповідним позовом.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 25.06.2015 року було відкрито провадження по зазначеній справі (суддя Івченко В.Б.).

03.02.2016 року зазначена справа надійшла до провадження судді Домусчі Л.В., на підставі протоколу авторозподілу від 02.02.2016 року

Представник позивача - ОСОБА_4 (діє на підставі довіреності від 25.08.2015 року) у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити у повному обсязі. Додатково пояснив, що 03.06.2015 року позивачу був виписаний державним інспектором інспекційного відділу у м. Одеса Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Протокол про адміністративне правопорушення на підставі Акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 03.06.2015 року. Сам позивач під час перевірки не був присутній на будівельному майданчику, всі документи були отримані 10.06.2015 року, чим був позбавлений можливості з'явитись на засідання комісії 09.06.2015 року. Також, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності була винесена без його участі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Жодних клопотань суду не заявляв. Надав до суду письмові заперечення (а.с.49-53), за якими просив відмовити у задоволенні позову.

Відповідно до ст.128 КАС України суд вважає за можливе розглянути адміністративну справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, надані суду докази в сукупності, суд вважає поданий адміністративний позов обґрунтованим, доведеним, а вимоги по ньому такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на підставі наказу Держархбудінспекції України від 14.05.2015 року №358 та постанови слідчого відділу Управління СБУ в Одеській області про призначення перевірки містобудівного законодавства проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1.

На підставі вищевказаного наказу Департаменту ДАБІ в Одеській області було зареєстровано направлення на проведення позапланової перевірки №1483 від 14.05.2015 року (а.с.55). Термін проведення позапланової перевірки був продовжений до 03.06.2015 року.

Головним державним інспектором інспекційного відділу у м. Одеса Касумовим Е.А. 03.06.2015 року було здійснено позапланову перевірку вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1, про що складено акт перевірки (а.с.68-71).

Того ж дня, головним державним інспектором інспекційного відділу у м. Одеса Касумовим Е.А. складено протокол про адміністративне правопорушення (а.с.57-58), згідно якого було зазначено, що будівельні роботи виконуються з відхиленням від затверджених проектних рішень, чим порушено ПБГ «Інтобуд», ст.. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та ст.. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Також встановлено, що будівельні роботи ПБГ «Інтобуд» виконуються з порушенням державних будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме:

-ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил, на будівельному майданчику журнал загальних робіт не заповнений згідно до вимог ДБН, також на будівельному майданчику взагалі відсутні акти прихованих робіт, ППР, ПОС та журнал авторського нагляду, у журналі бетонних робіт відсутні результати випробування зразків при будівництві оглядово на об'єкті під час залиття бетону відсутні відбірні зразки лабораторних випробувань бетону, чим ПБГ «Інтобуд» порушено вимоги п. 1.17 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва». Відсутні огороджувальні конструкції по всьому периметру будуємої будівлі, хаотично на будівельному майданчику розміщені металеві вагончики, будівельні матеріали складаються у різних місцях та заважають проїзду автотранспорту, по шляху автомобілів розритий котлован невідомого призначення приблизною площею 20 м, не огороджений, чим ПБГ «Інтобуд» порушено вимоги ДБН А.3.2- 2-2009 ССБП «Охорона праці і промислова безпека в будівництві».

У протоколі також вказано, що ГІП ОСОБА_1 та відповідальною особою за здійснення технічного нагляду ОСОБА_5 порушено ст.. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та постанову КМУ від 11.07.2007 року №903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури».

Також, головним державним інспектором інспекційного відділу у м. Одеса Касумовим Е.А. 03.06.2015 року було винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.61-62), за яким була поставлена вимога усунути порушення містобудівного законодавства у термін до 03.07.2015 року.

З акту, протоколу адміністративне правопорушення та вказаного припису від 03.06.2015 року вбачається, що вони були направлені позивачу поштою 04.06.2015 року, тобто складені за відсутності позивача.

09.06.2015 року заступником директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Курганом Сергієм Павловичем на підставі акту перевірки від 03.06.2015 року, припису від 03.06.2015 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 03.06.2015 року було винесено постанову №352 по справі про адміністративне правопорушення (а.с.59-60), якою головного інженера проекту (далі - ГІП) ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст.96-1 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500, 00 грн.

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності врегульовано Законом України «Про архітектурну діяльність».

Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Державний контроль та нагляд у системі центрального органу виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до частин 1, 2 статті 41 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

Пунктами 5, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Повноваження посадових осіб Держархбудінспекції поширюються на всю територію України.

Державний архітектурно-будівельний контроль на території інших областей здійснюється посадовими особами територіальних органів за рішенням Держархбудінспекції.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій;

- перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пунктом 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно із пунктом 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Як встановлено судом Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області 03.06.2015 року складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с.61-62), за яким була поставлена вимога усунути порушення містобудівного законодавства у термін до 03.07.2015 року.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначено Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Згідно із статтею 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

У відповідності до ч.6 ст. 96-1 КУпАП (на момент складання оскаржуваної постанови), здійснення авторського нагляду з порушенням вимог законодавства - тягне за собою накладення штрафу на головного архітектора проекту (архітектора) від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно зі статтею 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Згідно з пунктами 2, 4, 5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури» (далі - Порядок № 903), авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються Державною архітектурно-будівельною інспекцією України та її територіальними органами.

Накладати штраф від імені Державної архітектурно-будівельної інспекції України та її територіальних органів мають право керівник Державної архітектурно-будівельної інспекції України та його заступники, керівники територіальних органів Державної архітектурно-будівельної інспекції України та їх заступники.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» врегульовано Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244.

Пунктом 2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбачено, що справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядаються Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Накладати штраф від імені інспекцій мають право керівник Держархбудінспекції та його заступники, керівники територіальних органів Держархбудінспекції та їх заступники.

Штрафи накладаються на юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб'єкт містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 4 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбачено, що підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою інспекції за результатами перевірки. Разом з протоколом складається припис. Припис складається у двох примірниках. Перший примірник припису вручається під розписку керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування. Другий примірник залишається в матеріалах справи.

Згідно із пунктами 6,7 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, питання про накладення штрафу розглядається в 15-денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб'єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб.

Рішення про накладення штрафу оформлюється постановою про накладення на суб'єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що є виконавчим документом і підлягає виконанню в установленому законом порядку. У постанові зазначається розмір штрафу.

Як встановлено судом, Комунальне підприємство «Міське капітальне будівництво» є замовником будівництва на об'єкті - 9-ти поверхового житлового будинку з вбудованими приміщенням громадського призначення АДРЕСА_1. Генеральний підрядник - Промисловао-будівельна група «ІНТОБУД»,.

Проектну документацію розроблено Промислово-будівельною групою «ІНТОБУД» під керівництвом - головним архітектором проекту - ОСОБА_6, головний інженером проекту - ОСОБА_1.(а.с.18).

Згідно наказу №29/1-к від 10.03.2013 року, виданого ТОВ Промислово-будівельною групою «Інтобуд», ОСОБА_1 був прийнятий на посаду головного інженера проекту за сумісництвом. Згідно довідки ТОВ «Промислова - будівельної групи «Інтобуд» №149 від 28.04.2016 року дохід позивача за період з 01.01.2015 року по 31.03.2016 року складає 17 745, 90 грн., а заробіток за червень місяць 2015 року складав 1160, 00 грн..

Згідно оскаржуваної постанови №352 від 09.06.2015 року ГІП ОСОБА_1 був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст..96-1 КУпАП., та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500, 00 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.280 КУПАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Крім того, відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Тобто, доведення невинуватості не покладається на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, саме особа, яка притягає особу до адміністративної відповідальності повинна довести її винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, окрім цього, згідно ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до вимог ст. 293 КУпАП і роз'яснень, викладених в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 15 "Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення" орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом'якшуючі обставини, майновий стан винного, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Разом з тим, виходячи із закріпленого в частині 4 статті 129 Конституції України принципу змагальності і рівності сторін у судочинстві, обов'язок доказування законності застосування адміністративного стягнення при розгляді скарги громадянина в суді покладається на орган (посадову особу), яким винесено оскаржувану постанову.

Суд при розгляді даної категорії адміністративних справ перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови та її поважність згідно з вимогами п.3 ч.1 ст. 293 КУпАП.

З пояснень представника позивача та матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не був присутній під час перевірки та складання протоколу про адміністративне правопорушення, дізнався про розгляд Департаментом справи про адміністративне правопорушення пізніше, у зв'язку з чим був позбавлений можливості з'явитись до Департаменту та надати особисті пояснення. Крім того, відповідачем при розгляді справи про адміністративне правопорушення не враховано, що позивач прийнятий на посаду головного інженера проекту та відповідно до посадової інструкції до його повноважень не відноситься здійснення авторського нагляду. Також, приписом інспекційного відділу від 03.06.2015 року термін на усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил був наданий до 03.07.2015 року, проте не дочекавшись результатів виконання виписаного припису, 09.06.2015 року були розглянуті матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1.

Враховуючи викладене, є підстави вважати, що всупереч ст. 280 КУпАП, під час винесення постанови від 09.06.2015 року про притягнення Позивача до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.6 ст.. 96 КУпАП, відповідачем були з'ясовані не всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, зокрема, не враховано, що позивач не був присутній під час перевірки та складання протоколу про адміністративне правопорушення, не доведене, що саме позивач має нести відповідальність за адміністративне правопорушення, при визначенні міри адміністративного стягнення не враховано те, що Позивач до цього часу жодного разу не притягувався до адміністративної відповідальності, не враховано майновий стан позивача, та той факт, що строк виконання припису не сплинув.

З огляду на вищевикладена, суд вважає, що вказана оскаржувана постанова була прийнята з порушенням процедури розгляду справи про притягнення осіб до адміністративної відповідальності та без урахуванням обставин, які мають суттєве значення для розгляду справи.

Також, суд враховує, що згідно акту готовності об'єкта до експлуатації, сертифікату ДАБІ України серії ІУ №80 будівництво 9-поверхових житлових будинків з вбудованими приміщеннями громадського призначення буд. АДРЕСА_2, буд. АДРЕСА_1 завершено; засвідчено відповідність закінченого будівництва об'єкту проектній документації та підтвердженого його готовність до експлуатації.

Як вбачається з позову, оскаржувана постанова у справі про адміністративне правопорушення була винесена 09.06.2015 року. У той же час, адміністративний позов поданий до суду 24.06.2015 року, тобто з пропущенням встановленого законом строку на оскарження постанови.

Відповідно до ч.1 ст.99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.1 ст.100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позивач ОСОБА_1 втратив право на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення. В той же час, позивач звернувся до суду з клопотанням про поновлення пропущеного ним строку звернення до суду.

Як вбачається з матеріалів у справі про адміністративне правопорушення, протокол у справі про адміністративне правопорушення складений без участі ОСОБА_1, у встановленому законом порядку та строки йому не вручався, справа про адміністративне правопорушення розглянута за відсутності позивача. Копію протоколу та постанови він отримав поштою 17.06.2015 року року, тобто, коли строк на оскарження постанови вже закінчився. 19.06.2015 року ОСОБА_1 звернувся з відповідним позовом щодо оскарження постанови до Одеського окружного адміністративного суду, проте адміністративний позов ухвалою суду був повернутий позивачу та роз'яснено йому право звернення до належного суду (а.с.7). Таким чином, ОСОБА_1 не мав практичної можливості своєчасно звернутися до суду з позовом. А тому суд вважає за можливе поновити позивачу пропущений ним строк на звернення до суду з адміністративним позовом

Таким чином, оцінюючи у сукупності надані докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог щодо скасування постанови Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області №352 від 09.06.2015 року по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП, та вважає за необхідне задовольнити їх у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 2, 6-14, 17-18, 69-71, 79, 86, 99, 158-163, 167, 171 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування постанови про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на звернення до суду з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області №352 від 09.06.2015 року по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП, та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500, 00 грн.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м. Одеси, шляхом подачі апеляційної скарги в десятиденний строк після отримання постанови суду.

Суддя: Домусчі Л.В.

04.05.2016