Справа № 826/26453/15
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2016-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

Іменем України

12 травня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Губської О.А.

суддів: Парінова А.Б., Беспалова О.О.

за участю: секретаря судового засідання Сергієнко Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 січня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, у якому просила суд визнати протиправним і скасувати Рішення Київської міської ради №22/8306 від 20.09.2012 "Про надання дозволу на створення органу самоорганізації населення Комітет мікрорайону Бортничі у Дарницькому районі м. Києва".

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 січня 2016 року позовну заяву залишено без розгляду з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду.

На зазначене рішення суду першої інстанції позивачем подано апеляційну скаргу, у якій апелянт, посилаючись невідповідність висновків суду обставинам справи, просила його скасувати, а справу направити до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження її розгляду.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явилися. Про причини своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов'язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 4 ст. 196 Кодексу адміністративного судочинства України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін у відкритому судовому засіданні без здійснення фіксування технічними засобами у відповідності до ч. 1 ст. 41 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила наступне.

03.12.2015 позивач звернулася до суду із даним позовом, у якому просила: визнати протиправним та скасувати Рішення Київради №22/8306 від 20.09.2012 "Про надання дозволу на створення органу самоорганізації населення Комітет мікрорайону Бортничі у Дарницькому районі м. Києва".

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 07.12.2015 позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків. Серед іншого вказано на необхідності надання письмових пояснень з належними доказами щодо конкретної дати, коли позивач дізнався або мав дізнатися про оскаржуване рішення.

11.01.2016 позивач направила суду заяву про усунення недоліків, у якій зазначила, що про оскаржуване рішення Київради №22/8306 від 20.09.2012 вона дізналася 20.11.2015 від свого сусіда, який надав їй його копію.

Окружний адміністративний суд міста Києва після усунення недоліків, розглянувши адміністративний позов та додані до нього матеріали, дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду відповідно до ст. 100 КАС України з підстав пропуску строку на звернення до суду.

Перевіривши обґрунтованість висновків суду першої інстанції, з урахуванням доводів апеляційної скарги, колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду дійшла висновку про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За загальним правилом, встановленим ч. 2 ст. 99 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 103 цього Кодексу перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок.

Таке законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після спливу таких строків відносини вважаються стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

Наразі положення ст. 99 КАС України пов'язують початок перебігу строку на звернення до суду з тим моментом, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав.

При цьому незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Вирішуючи спір, суд правильно встановив, що оскаржуване позивачем Рішення від 20.09.2012 №22/8306 було оприлюднене 09.10.2012 у газеті Київської міської ради «Хрещатик» (2012, 10, № 140), що підтверджується також відомостями з офіційного веб-сайту газети КМР "Хрещатик".

За таких обставин, враховуючи, що реальна можливість дізнатися про вказане рішення виникла у позивача з часу його опублікування, то судова колегія погоджується з висновком суду попередньої інстанції про те, що саме з цього моменту - з жовтня 2012 року розпочався перебіг строку для оскарження цього рішення.

Водночас, із даним позовом ОСОБА_2 звернулася 03.12.2015, тобто поза межами установленого процесуальним законом шестимісячного строку.

За правилами ст. 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

За таких обставин та нормативного регулювання, колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду погоджується із висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення без розгляду вимог ОСОБА_2 відповідно до ст. 100 КАС України.

У своїй апеляційній скарзі позивач вказує на помилковість висновку суду стосовно початку перебігу строку оскарження спірного рішення Київради з моментом його опублікування, мотивуючи власну позицію тим, що в тексті рішення не зазначено про осіб, які виступили з ініціативою створення ОСН, не вказано у ньому і про поширення повноважень ОСН на будинок позивача.

Такі доводи скаржника колегія суддів оцінює критично та зазначає, що звертаючись до суду, способом захисту свого порушеного права позивач обрала саме визнання протиправним та скасування Рішення Київської міської ради №22/8306 від 20.09.2012 "Про надання дозволу на створення органу самоорганізації населення Комітет мікрорайону Бортничі у Дарницькому районі м. Києва", а отже початок перебігу строку у такому випадку пов'язується саме із моментом, коли вона отримала об'єктивну можливість дізнатися про існування цього рішення як предмета оскарження. Наразі таким моментом є час його опублікування.

За вказаних обставин, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що висновок суду першої інстанції про залишення позову без розгляду є правильним, а прийняте ним рішення - законним і обґрунтованим.

Відповідно до ст. 200 КАС України - суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На думку колегії суддів, суд першої інстанції при вирішенні спору правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, водночас, скаржником не доведено підстав для його скасування, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 160, 195, 196, 199, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, Київський апеляційний адміністративний суд

У Х В А Л И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 січня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 січня 2016 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання ухвали в повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддяО.А. Губська

СуддяА.Б. Парінов

СуддяО.О. Беспалов

Повний текст ухвали виготовлено 13 травня 2016 року

Головуючий суддя Губська О.А.

Судді: Парінов А.Б.

Беспалов О.О.