Справа № 824/328/16-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2016-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 травня 2016 р. м. Чернівці справа № 824/328/16-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Левицький В.К., розглянув адміністративний позов ОСОБА_1 до управління Державної міграційної служби України в Чернівецькій області в особі Вижницького районного сектору Управління державної міграційної служби України у Чернівецькій області, ОСОБА_2 про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити певні дії.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду із вказаним позовом, в якому просить суд:

- визнати неправомірними дії управління Державної міграційної служби України в Чернівецькій області в особі Вижницького районного сектору Управління державної міграційної служби України у Чернівецькій області щодо проставлення в паспорті серії НОМЕР_1, який документований 05.01.2016 р. ОСОБА_2 штампу (відмітки) про реєстрацію постійного місця поживання за адресою: АДРЕСА_1

- зобов'язати управління Державної міграційної служби України в Чернівецькій області в особі Вижницького районного сектору Управління державної міграційної служби України у Чернівецькій області внести до Єдиного обліку зареєстрованих осіб зміни про реєстрацію постійного місця проживання ОСОБА_2 за адресою, яка була вказана в його попередньому паспорті до вчинення кримінального правопорушення, а саме: реєстрація постійного місця проживання: АДРЕСА_1

Перевіривши позовну заяву на предмет дотримання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, суд залишає її без руху з наступних підстав.

Статтею 6 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно зі ст. 105 КАС України позов пред'являється до адміністративного суду у формі позовної заяви, яка має відповідати вимогам, встановленим ст. 106 КАС України.

Частиною 3 ст. 106 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно ст. 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст.3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

Розміри ставок судового збору визначено ст. 4 цього Закону. Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір мінімальної заробітної плати (1378,00 грн.).

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про державний бюджет України на 2016 р." з 1 січня 2016 р. розмір мінімальної заробітної плати становить 1378,00 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається із позовної заяви, зміст та характер заявлених вимог немайновий. Оскільки, позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру (про визнання протиправним та скасування рішення, а також про зобов'язання вчинити дії), то судовий збір сплачується за кожну окремо.

Отже, при подачі позову до суду позивачу необхідно було сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру по 551,20 грн. (0,4х1378,00) за кожну, а всього 1102,40 грн.

Натомість позивачем сплачено судовий збір лише у розмірі 552,20 грн., про що свідчить квитанція № 14877735-1 від 17.05.2016 р.

Отже, недоплата розміру судового збору складає 550,20 грн. (1102,40-552,20 грн).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначаються перелік документів та інших матеріалів, що додаються. З огляду на ч. 2 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

У позовній заяві позивачка вказує, що під час розгляду цивільної справи ОСОБА_2 із попереднього місця реєстрації не знімався та за адресою постійного місця проживання не реєструвався, однак позивачкою на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги - рішення суду та докази набрання цього рішення законної сили не надано та причин не подання таких доказів не зазначено.

Як вбачається із змісту позовних вимог, позивачка також вказала на ухвалу слідчого судді Вижницького районного суду від 13.04.2016 р., проте докази неможливості надання ухвали суду до позовної заяви не додала та не обґрунтувала причини, які унеможливлюють її подання до суду.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.106 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною 4 ст.105 КАС України визначено, що адміністративний позов може містити вимоги про: скасування або визнання нечинним рішення відповідача - суб'єкта владних повноважень повністю чи окремих його положень; зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії; зобов'язання відповідача - суб'єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій; стягнення з відповідача - суб'єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, завданої його незаконним рішенням, дією або бездіяльністю; виконання зупиненої чи невчиненої дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб'єкта владних повноважень; примусове відчуження земельної ділянки, інших об'єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності.

При цьому враховуючи принцип юридичної визначеності, позовні вимоги мають бути конкретно сформовані, без наявності тої чи іншої альтернативи чи абстрактності.

В позовній заяві позивач зазначає відповідачем також ОСОБА_2, однак позовних вимог до нього не пред'являє та не обґрунтовує свої вимоги до зазначеного відповідача.

Крім того, суд роз'яснює, що згідно п. 1 та 9 ч. 1 ст. 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції (далі - адміністративна справа) - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень; відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, передбачених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Статтею 50 КАС України визначено, що відповідачем в адміністративній справі є суб'єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом. Громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, їх об'єднання, юридичні особи, які не є суб'єктами владних повноважень, можуть бути відповідачами лише за адміністративним позовом суб'єкта владних повноважень: 1) про тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об'єднання громадян; 2) про примусовий розпуск (ліквідацію) об'єднання громадян; 3) про примусове видворення іноземця чи особи без громадянства з України; 4) про обмеження щодо реалізації права на мирні зібрання (збори, мітинги, походи, демонстрації тощо); 5) в інших випадках, встановлених законом.

Разом з тим, як слідує з позовної заяви, позивач звернувся до суду з позовом до фізичної особи ОСОБА_2 без врахування вимог ст. ст. 3 та 50 КАС України.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовна заява подана без додержання вимог ст. 106 КАС України.

Частина 1 ст. 108 КАС України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Суд вважає, що без усунення вказаних вище недоліків, неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі, тому надає позивачеві строк для їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 106, 160, 165 та ч. 1 ст. 108 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити п'ятиденний строк для усунення недоліку, зазначеного в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали.

3. Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

4. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута заявникові.

Ухвала, відповідно до ст. 186 КАС України, може бути оскаржена в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.К. Левицький