Справа № 826/2814/16
Суддя: Мамчур Я.С
Дата ухвалення: 2016-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/2814/16 Головуючий у 1-й інстанції: Аблов Є.В. Суддя-доповідач: Мамчур Я.С
У Х В А Л А

Іменем України

10 травня 2016 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого судді: Мамчура Я.С.

суддів: Желтобрюх І.Л., Шостака О.О.

при секретарі Кривді В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у відповідності до положень ст. 41 КАС України без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 березня 2016 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Темп-3000" до Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 01.12.2015 р. №КТ-144-2015,-

В С Т А Н О В ИВ :

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Темп-3000", звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 01.12.2015 р. №КТ-144-2015.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 березня 2016 року позов задоволено.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, представник відповідача подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду першої інстанції як таку, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а постанову суду - без змін з таких підстав.

Згідно з п. 1, ч.1 ст. 198, ст. 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як встановлено судом першої інстанції та свідчать матеріали справи, 30.06.2015 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Темп-3000" та Компанією «UK STEEL Experts Ltd» укладено Контракт №ТЕМР/СТМС-6/2015 на поставку товарів. Відповідно до інвойсу №16/09-2015 від 16.09.2015 року позивач придбав та імпортував товар - Endumax®ShieldЧF23 laminated Poplyetilene Film/поліетиленова плівка Endumax®ShieldЧF23 (виробник «TEIJIN ARAMID BV», NL (Нідерланди).

23.09.2015 року Товариством з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Темп-3000" подано до Київської міської митниці ДФС митну декларацію №100270001/2015/248193. В графі №31 Декларації позивач зазначив опис товарів, а саме: «Плівка з полімерів етилену, завтовшки більш як 0,125 мм. Поліетиленова плівка Endumax®ShieldЧF23 -11433,3 м. Являє собою поліетиленову плівку: не пориста, без підкладки, не поєднана з іншими матеріалами) завтовшки 0,25 мм, ширина - 1,6 м. По заказу Міністерства оборони України на період проведення АТО. Намотані на пластиковій шпулі. Застосовується у виробництві спецодягу. Торгівельна марка «Endumax». Виробник «TEIJIN ARAMID BV». Країна-виробник: (Нідерланди) NL. 2. Місць-24. 4G 91 карт.коробки. 8А 24 дерев'яний палет. 3.0» та в графі №33 вказав код даного товару відповідно до УКТЗЕД « ».

23.09.2015 року представник Київської міської митниці ДФС відібрав проби (зразки) товару та направив запит про проведення досліджень зразків товару до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндоходів.

Так, у висновку лабораторії №145 від 13.10.2015 року, зазначено наступне: «надати відповідь щодо можливості розглядати даний продукт як стрічку не видається можливим» та «Із врахуванням положень Примітки 9 до Розділу XI УКТ ЗЕД та тексту пояснень до товарної позиції 5603, однозначно ідентифікувати товар як нетканий матеріал не представляється можливим. Питання щодо класифікації наданої проби товару згідно УКТ ЗЕД виходять за межі компетенції спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС. Для однозначної ідентифікації продукту необхідна інформація фірми виробника щодо його структури (кількість шарів) та способу виготовлення».

В подальшому, 01.12.2015 року відповідачем прийнято рішення №КТ-144-2015 про визнання коду товару, яким в гр. 33 ВМД «код товару» вказав « » згідно УКТЗЕД.

Крім того, відповідач в даному рішенні зазначив, що товар №1 - Текстильний матеріал «Endumax®ShieldЧF23», що являє собою гнучкий матеріал білого кольору, який складається з чотирьох шарів, кожен з яких складається з паралельно розташованих монониток, що не переплітаються, а з'єднані між собою в суцільне полотно за допомогою зв'язуючої речовини (клею тощо). Мононитки шарів першого та другого шарів розміщені перпендикулярно відносно монониток третього та четвертого шарів, без переплетіння. На одній з зовнішніх поверхонь виявлено речовину, виготовлену на основі синтетичних полімерів/співполімерів (стиролу та ізопрену тощо), складно ефірної сполуки, інших добавок/домішок.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням відповідача, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог суд першої інстанції виходив з наступних мотивів, з чим погоджується і колегія суддів.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Згідно ст. 67 МК України, українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев'ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до п. 1-4, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД додатку до Закону України "Про Митний тариф України" від 19.09.2013 № 584-VII (чинного на момент митного оформлення товару та винесення рішення), класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами: назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: (а) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами; (b) будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3; У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються; Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

У відповідності до ч. 1 ст. 246 МК України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Статтею 248 МК України встановлено, що митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Митна декларація реєструється та приймається органом доходів і зборів у порядку, що визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Митна декларація приймається для митного оформлення, якщо вона подана за встановленою формою, підписана особою, яка її подала, і перевіркою цієї декларації встановлено, що вона містить всі необхідні відомості і до неї додано всі документи, визначені цим Кодексом. Факт прийняття митної декларації засвідчується посадовою особою органу доходів і зборів, яка її прийняла, шляхом проставлення на ній відбитка відповідного митного забезпечення та інших відміток (номера декларації, дати та часу її прийняття тощо), у тому числі з використанням інформаційних технологій (ч. 1, 6 ст. 264 Митного кодексу України).

В силу положень частин 3-5 ст. 69 Митного кодексу України, товари на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Отже, у випадку виникнення у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару суперечностей щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Разом з тим, порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов'язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД) регламентовано Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012 N 650 (надалі - Порядок № 650).

Згідно п. 3 розділу І вказаного Порядку, класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України", з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення. Контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до п. 5 розділу І Порядку встановлено, що посадова особа ПМО чи митного поста згідно з цим Порядком здійснює контроль правильності класифікації товарів під час проведення процедур митного контролю та оформлення товарів.

У разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД. (п. 5 розділ ІІІ Порядку).

З урахуванням вищевикладеного, судом першої інстанції було встановлено, що відповідачем не доведено, які саме суперечності виникли у нього щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, зокрема, у чому полягає складність класифікації товару, що зумовило звернення відповідача до Спеціалізованої експертної установи із запитом на вирішення складного питання класифікації, а також відповідачем не було витребувано у позивача додаткових відомостей, зокрема, документів щодо технології виготовлення та іншої інформації фірми-виробника.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що при проведенні дослідження проби поліетиленової плівки суб'єкта ЗЕД №48/27/01 від 23.09.2015 року ДФС поставлено на дослідження питання «чи відповідає даний товар товарній підкатегорії УКТЗЕД?», тобто дослідження проби здійснювалось відносно коду товару, який позивачем не зазначався.

Водночас, слід звернути увагу, що в матеріалах справи наявний висновок експертного товарознавчого дослідження №1658 від 11.03.2016 року, проведеного на замовлення ТОВ «НВП «ТЕМП-3000», з якого вбачається, що «Опис товару, вказаний в графі 31 митної декларації №100270001/2015/248193 від 23.09.2015:«Плівка з полімерів етилену, завтовшки більш як 0,125 мм. Поліетиленова плівка «Endumax®ShieldЧF23 - 11433,3 м являє собою поліетиленову плівку: не пориста, без підкладки, не поєднана з іншими матеріалами) завтовшки 0,25 мм, ширина- 1,6 м. По заказу Міністерства оборони України на період проведення АТО. Намотані на пластиковій шпулі. Застосовується у виробництві спецодягу. Торгівельна марка «Endumax». Виробник: ««TEIJIN ARAMID BV». Країна-виробник: Нідерланди (NL)», відповідає товару, поданому для митного оформлення, та виходячи з представлених документів та вихідних даних стосовно вищенаведеної поліетиленової плівки, відповідає характеристикам коду відповідно до УКТ ЗЕД: «Інші плити, листи, плівки, стрічки та пластини з пластмаси, непористі, неармовані, нешаруваті, без підкладки та не поєднані подібним способом з іншими матеріалами; - з полімерів етилену; - завтовшки більш як 0.125 мм; - інші; - інші. Код товару: .»

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів підтримує висновок суду першої інстанції, що рішення відповідача про визначення коду товару УКТ ЗЕД іншого, ніж заявлений позивачем, є необґрунтованим та неправомірним, оскільки у митній декларації №100270001/2015/248193 від 23.09.2015 р. містяться всі необхідні відомості для правильної класифікації товару. Отже, заявлені позовні вимоги є обґрунтованими, відповідають дійсним обставинам, встановленим у справі підтверджуються, належними, достовірними та допустимим доказами, а тому підлягають задоволенню.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому судова колегія залишає його без змін.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 198, 200, 205, 206, 211, 212 КАС України суд,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Київської міської митниці ДФС - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 березня 2016 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий Я.С. Мамчур

Судді І.Л. Желтобрюх

О.О. Шостак

Ухвала складена в повному обсязі 13.05.2016 р.

Головуючий суддя Мамчур Я.С

Судді: Шостак О.О.

Желтобрюх І.Л.