Справа № 817/345/16
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2016-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 травня 2016 року м. Рівне №817/345/16

Рівненський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Шарапи В.М. розглядаючи матеріали адміністративної справи в порядку підготовчого провадження та вирішуючи питання щодо наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом:

ОСОБА_1
доРівненської обласної державної адміністрації
про визнання незаконним та скасування рішення,
ВСТАНОВИВ:

До Рівненського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Рівненської обласної державної адміністрації, в якому просить визнати незаконним та скасувати рішення виконавчого комітету Ровенської обласної ради народних депутатів №173 від 25.09.1991 в частині повернення безоплатно у власність релігійної громади УПЦ культової будівлі у селі Птича Дубнівського району Рівненської області.

Ухвалою судді від 31.03.2016 провадження у справі відкрито та зазначено, що адміністративний позов про скасування рішення виконавчого комітету Ровенської обласної ради народних депутатів «Про реєстрацію статутів релігійних громад та передачу культових будівель» від 25.09.1991 №173 ОСОБА_1 поданий до Рівненського окружного адміністративного суду 10.03.2016, тобто з пропущенням строку звернення до суду, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України. За визначенням судді в ухвалі, питання щодо зясування всіх обставин пропуску строку звернення до суду та наявності поважних причин такого пропуску мало вирішуватися на стадії підготовчого провадження.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 110 Кодексу адміністративного судочинства України суд до судового розгляду адміністративної справи вживає заходи для всебічного та об'єктивного розгляду і вирішення справи в одному судовому засіданні протягом розумного строку. З цією метою суд може прийняти рішення про витребування документів та інших матеріалів; навести необхідні довідки; провести огляд письмових та речових доказів на місці, якщо їх не можна доставити до суду; призначити експертизу, вирішити питання про необхідність залучення свідків, спеціаліста, перекладача.

Для зясування обставин пропуску строку звернення до суду та моменту, коли позивач ОСОБА_1 дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, судом в порядку підготовчого провадження прийнято рішення про витребування документів, зокрема:

- у господарського суду Рівненської області - рішення від 08.04.2015 у справі № 918/11/15 за позовом релігійної громади Свято-Успенської парафії Рівненської єпархії Української православної церкви с. Птича Дубенського району до Релігійної громади Успіння Пресвятої богородиці парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви-Київський патріархат с. Птича Дубенського району про усунення перешкод в користуванні приміщення церкви;

- в Державного архіву Рівненської області- рішення виконавчого комітету Рівненської обласної ради народних депутатів від 25.09.1991 № 173 «Про реєстрацію статутів релігійних громад та передачу культових будівель», відомості щодо його оприлюднення;

- у Рівненської обласної державної адміністрації - Статут релігійної громади Успіння Пресвятої Богородиці парафії Рівненської Єпархії Української Православної Церкви-Київський Патріархат с. Птича Дубенського району, Статут релігійної громади Свято-Успенської парафії Рівненської Єпархії Української Православної Церкви с. Птича Дубенського району.

Вирішуючи питання пропуску позивачем строку звернення до суду та наявності поважних причин такого пропуску на підставі матеріалів позовної заяви та документів, витребуваних судом в порядку підготовчого провадження, суд встановив наступне.

За приписами частини 1 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Відповідно до частини 2 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом про оскарження рішення виконавчого комітету Ровенської обласної ради народних депутатів від 25.09.1991 № 173.

Відповідно до даного рішення зареєстровано статут релігійної громади Української православної церкви в с. Птича та зобовязано організації, на балансі яких знаходяться культові будівлі і майно, повернути їх безоплатно у власність релігійних громад УПЦ, зокрема і у селі Птича Дубнівського району Рівненської області (а.с.100-107).

При цьому, позивач у позовній заяві вказав, що про саме спірне рішення дізнався лише 02.03.2016 після отримання відповіді Рівненської обласної державної адміністрації на адвокатський запит. Тобто, саме з цієї дати, на думку позивача, починається відлік шестимісячного строку для звернення до суду.

Однак, на противагу твердженням позивача судом встановлено, що ОСОБА_1 як член релігійної громади Успіння Пресвятої Богородиці парафії Рівненської Єпархії Української Православної Церкви Київський патріархат с. Птича Дубенського району, повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів значно раніше, ніж вказав у позовній заяві.

Зокрема, розпорядженням голови Рівненської обласної державної адміністрації від 11.12.2014 №634 зареєстровано статут релігійної громади Успіння Пресвятої Богородиці парафії Рівненської Єпархії Української Православної Церкви Київський патріархат с. Птича Дубенського району. Даний Статут ухвалений Парафіяльними зборами 04.11.2014 та підписаний, зокрема Головою Парафіяльної ради ОСОБА_1 (а.с.111-117).

Тобто, ОСОБА_1 є Головою Парафіяльної ради релігійної громади Успіння Пресвятої Богородиці парафії Рівненської Єпархії Української Православної Церкви Київський патріархат с. Птича Дубенського району.

В свою чергу, 08.04.2015 господарським судом Рівненської області прийнято рішення по справі № 918/11/15 за позовом Релігійної громади Свято-успенської парафії Рівненської єпархії Української православної церкви с. Птича Дубенського району до релігійної громади Успіння Пресвятої Богородиці парафії Рівненської Єпархії Української Православної Церкви Київський патріархат с. Птича Дубенського району про усунення перешкод в користуванні приміщення церкви. Предметом дослідження в даній справі було також і рішення виконавчого комітету Ровенської обласної ради народних депутатів від 25.09.1991 №173 (а.с.35-39).

Крім того, у справі № 918/585/15, що була розглянута господарським судом м. Києва та 02.09.2015 у ній прийняте судове рішення, предметом позову релігійної громади Успіння Пресвятої Богородиці парафії Рівненської Єпархії Української Православної Церкви Київський патріархат с. Птича Дубенського району до релігійної громади Свято-успенської парафії Рівненської єпархії Української православної церкви с. Птича Дубенського району, Рівненської обласної державної адміністрації, Рівненського обласного бюро технічної інвентаризації є, в тому числі, і саме рішення виконавчого комітету Рівненської обласної ради народних депутатів від 25.09.1991 №173 (а.с.45-56). Вказаним рішенням господарського суду м. Києва у задоволенні позовних вимог про визнання недійсним рішення виконавчого комітету Рівненської обласної ради народних депутатів від 25.09.1991 №173 та визнання недійсним реєстраційного посвідчення Рівненського обласного бюро технічної інвентаризації від 03.09.1996 відмовлено. Дане рішення залишене в силі апеляційною та касаційною інстанціями (а.с.57-74).

Тобто, релігійній громаді Успіння Пресвятої Богородиці парафії Рівненської Єпархії Української Православної Церкви Київський патріархат с. Птича Дубенського району, і, зокрема, ОСОБА_1, як її члену та Голові Парафіяльної ради, було відомо про рішення виконавчого комітету Рівненської обласної ради народних депутатів від 25.09.1991 №173 значно раніше, ніж зазначає у позовній заяві позивач. Спірне рішення було предметом дослідження в справі № 918/11/15, яка перебувала у провадженні господарського суду Рівненської області з січня 2015 року, і предметом спору у справі № 918/585/15, яка перебувала спочатку у провадженні господарського суду Рівненської області, потім - господарського суду м. Києва з червня 2015 року. Відтак, ОСОБА_1 дізнався про спірне рішення, яке, на його думку, порушило його права, свободи та інтереси, не 02.03.2016 після отримання відповіді Рівненської обласної державної адміністрації, як він зазначає у позовній заяві, а значно раніше, ще у січні 2015 року.

Тобто, станом на січень 2015 року позивачу було відомо про наявність оскаржуваного ним рішення виконавчого комітету Рівненської обласної ради народних депутатів від 25.09.1991 №173. Таким чином, з сукупного аналізу матеріалів справи та з урахуванням встановлених законодавством приписів щодо строку звернення до суду, суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду з адміністративним позовом.

Водночас, позивачем не наведено поважність причин пропуску строку звернення до суду із даним адміністративним позовом та не надано відповідних доказів. Крім того, клопотання про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними від позивача до суду не надходило.

При цьому, слід зазначити, що судом перевіряються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльності), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Таким чином, з позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що жодних належних та допустимих доказів щодо причин пропуску строку вчасного звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, позивач не вказує і не надає, та відповідно судом не встановлено обставин, що свідчать про наявність об'єктивних перешкод для подання позову у встановлений законодавством строк, а отже судом не вбачається підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Також, з огляду на зміст позовної заяви та доданих до неї документів суд не вбачає підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Суд зазначає, що дотримання строків звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обов'язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов'язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов'язків.

Відповідно до ч.1 ст. 100 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Згідно ч.2 ст. 100 КАС України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Відповідно до частини 5 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України якщо в ході підготовчого провадження суд встановить, що провадження у справі відкрито за позовною заявою, поданою з пропущенням установленого законом строку звернення до адміністративного суду, або викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 121 КАС України за наслідками підготовчого провадження суд у порядку письмового провадження або в судовому засіданні на розсуд суду постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Пунктом 9 частини 1 статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Отже, враховуючи те, що позивачем пропущений строк звернення до суду та будь-яких ґрунтовних обставин та доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивачем не надано, що унеможливлює визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд приходить до висновку про відсутність поважних причин для поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

На підставі встановлених вище фактів суд дійшов висновку, що адміністративний позов ОСОБА_1 до Рівненської обласної державної адміністрації про визнання незаконним та скасування рішення виконавчого комітету Ровенської обласної ради народних депутатів №173 від 25.09.1991 в частині повернення безоплатно у власність релігійної громади УПЦ культової будівлі у селі Птича Дубнівського району Рівненської області слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 99, 100, 121, 155, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Рівненської обласної державної адміністрації про визнання незаконним та скасування рішення виконавчого комітету Ровенської обласної ради народних депутатів №173 від 25.09.1991 в частині повернення безоплатно у власність релігійної громади УПЦ культової будівлі у селі Птича Дубнівського району Рівненської області залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Шарапа В.М.