Справа № 681/744/15-а
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2016-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 681/744/15-а
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2016 року 15:14м. Хмельницький
Хмельницький окружний адміністративний суд

в складі:головуючого-суддіБожук Д.А.
при секретаріГненній Ю.І.
за участі:представників позивача, третьої особи
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до реєстраційної служби Полонського районного управління юстиції Хмельницької області , ОСОБА_4 треті особи - Понінківська селищна рада, ОСОБА_5, товариство з обмеженою відповідальністю "Кей Колект" про визнання протиправними дій та зобов'язання вчинити дії, -

У судовому засіданні проголошено вступну і резолютивну частини постанови згідно ст.160 КАС України.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 (далі по тексту - ОСОБА_3, позивач) звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до реєстраційної служби Полонського районного управління юстиції Хмельницької області, ОСОБА_4, треті особи - Понінківська селищна рада, ОСОБА_5, товариство з обмеженою відповідальністю "Кей Колект", в якому просить (з урахуванням уточнень) визнати протиправними та незаконними дії державного виконавця і зобов'язати провести державну реєстрацію права власності на нежитлові приміщення, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 за приватним підприємством "Компанія В.Н.К."

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що державним реєстратором всупереч вимог чинного законодавства не проведено державну реєстрацію права власності на нежитлові приміщення, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 за приватним підприємством "Компанія В.Н.К." за наявності правовстановлюючого документу.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав та підтвердив обставини на які посилається у позовній заяві, просив суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Заявив клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з відсутністю відповідачів. Зазначив, що законодавством змінив підпорядкування відповідача.

Відповідачі у судове засідання не з'явилися та повноважних представників не направили, про причини неявки суду не повідомили, хоча про дату, час і місце судового розгляду повідомлені належним чином. Повістки отримані відповідачами 29.04.2016, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень.

У запереченнях реєстраційної служби Полонського районного управління юстиції від 27.05.2015 року, які містяться у матеріалах справи відповідач просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Зазначив, що державний реєстратор діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені законодавством України.

Згідно ч.4 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України), у разі неприбуття відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Частиною 2 ст.8 КАС України визначено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Положеннями ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що практика Європейського суду з прав людини є обов'язковою для застосування в Україні та визнана джерелом права.

Відповідно до положень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

В статті 3 КАС України дано визначення поняття "розумний строк" як найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Тобто під розумними строками потрібно розуміти проміжок часу, протягом якого повинна бути вчинена певна процесуальна дія. З визначення слідує, що поняття "розумні строки" повністю, або принаймні частково, збігається з поняттям "процесуальний строк". Однак, розумні строки, на відміну від процесуальних строків, застосовуються під кожну окрему справу, виходячи із об'єктивної точки зору судді.

Зважаючи на вищевикладене та те, що дана справа перебуває на розгляді в суді з 18.05.2015 року, беручи до уваги наявність у матеріалах справи заперечень та доказів, що їх підтверджують, суд, з врахуванням необхідності дотримання розумності строків та ефективності права, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідачів.

Суд зауважує, що зміна підпорядкування відповідача не впливає на оцінку спірних правовідносин.

Представник третьої особи - ОСОБА_5 в судовому засіданні просив відмовити з задоволенні позовних вимог.

Треті особи - Понінківська селищна рада, товариство з обмеженою відповідальністю "Кей Колект", у судове засідання не з'явилися та повноважних представників не направили, про причини неявки суду не повідомили, хоча про дату, час і місце судового розгляду повідомлені належним чином. Повістки отримані 04.05.2016, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень.

17.05.2016 до суду надійшло клопотання третьої особи - товариства з обмеженою відповідальністю "Кей Колект" про відкладення судового засідання. Вказане клопотання мотивоване неможливістю бути присутнім у даному судовому засіданні у зв'язку з участю в іншій справі. Суд враховує, що вказана обставина не позбавляє можливості участі в судовому засіданні іншого повноважного представника третьої особи, у тому числі й керівника установи згідно ч.7 ст.56 КАС України. Враховуючи зазначене, неявка представника товариства з обмеженою відповідальністю "Кей Колект" в судове засідання 17.05.2016 визнана судом неповажною. Відтак, клопотання про відкладення розгляду справи не належить до задоволення.

Враховуючи думку представників позивача та третьої особи, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідачів та третіх осіб (Понінківська селищна рада, товариство з обмеженою відповідальністю "Кей Колект"), оскільки їх явка не визнавалася судом обов'язковою.

Заслухавши представників позивача та третьої особи, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх взаємному зв'язку і сукупності, суд вважає, що в задоволенні позовних вимог належить відмовити на підставі наведеного нижче.

Статтею 181 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України) визначено режим рухомих та нерухомих речей, до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Нежитлові приміщення, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2, щодо правомірності відмови в реєстрації яких заявлені позовні вимоги, належить до нерухомого майна.

Відповідно до ст.182 ЦК України, право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Державна реєстрація прав на нерухомість є публічною, здійснюється відповідним органом, який зобов'язаний надавати інформацію про реєстрацію та зареєстровані права в порядку, встановленому законом. Порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість та підстави відмови в ній встановлюються законом.

Спеціальним законом, що регулює відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень є Закон України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01.07.2004 №1952-IV, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі по тексту - Закон №1952-IV).

Приписами ст.2 Закону №1952-IV визначено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Статтею 3 Закону №1952-IV передбачено, що державна реєстрація прав є обов'язковою.

Процедуру проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, перелік документів, необхідних для її проведення, права та обов'язки суб'єктів у сфері державної реєстрації прав, а також процедуру взяття на облік безхазяйного нерухомого майна визначено Порядком державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2013 №868, чинного на час виникнення спірних правовідносин (далі по тексту - Порядок №868).

Згідно п.8 Порядку №868, для проведення державної реєстрації прав заявник подає органові державної реєстрації прав, нотаріусові заяву, форму та вимоги до заповнення якої встановлює Мін'юст.

Відповідно до п.13 Порядку №868, заявник подає разом із заявою органові державної реєстрації прав, нотаріусові необхідні для державної реєстрації прав документи, визначені цим Порядком, їх копії, документ, що підтверджує внесення плати за надання витягу з Державного реєстру прав, та документ про сплату державного мита.

Суд встановив, що представник приватного підприємства "Компанія В.Н.К." ОСОБА_3 звернувся з заявами про державну реєстрацію права власності на комплекс, розташований за адресою: АДРЕСА_1 та нежитлову будівлю, розташовану за адресою: АДРЕСА_2.

До заяв додані документами:

- рішення виконавчого комітету Понінківської селищної ради №932 від 29.07.2008;

- договори купівлі-продажу комплексу;

- договір купівлі-продажу нежитлової будівлі;

- протоколи №1 зборів засновників приватного підприємства "Компанія В.Н.К." від 08.04.2008;

- статути приватного підприємства "Компанія В.Н.К.";

- документи про оплату.

Відповідно до п.15 Порядку №868, під час розгляду заяви і документів, що додаються до неї, державний реєстратор встановлює відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно, їх обтяженнями, зокрема щодо:

1) обов'язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення (у встановлених законом випадках);

2) повноважень заявника;

3) відомостей про нерухоме майно, речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, наявних у Державному реєстрі прав та поданих документах;

4) наявності обтяжень прав на нерухоме майно, зареєстрованих відповідно до закону;

5) наявності факту виконання умов правочину, з якими закон та/або договір (угода) пов'язує можливість проведення державної реєстрації виникнення, переходу, припинення прав на нерухоме майно або обтяження таких прав.

Згідно п.36 Порядку №868, для проведення державної реєстрації речових прав необхідними документами є документи, що підтверджують виникнення, перехід або припинення таких прав на нерухоме майно, та інші документи, визначені цим Порядком.

Пунктом 37 Порядку №868 визначено невичерпний перелік документів, що підтверджують виникнення, перехід та припинення речових прав на нерухоме майно.

Суд не заперечує, що рішення виконавчого комітету Понінківської селищної ради №932 від 29.07.2008 "Про визнання права власності на нежитлові будівлі", яким визнано право власності на нежитлові будівлі, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 за приватним підприємством "Компанія В.Н.К.", надане позивачем державному реєстратору, є документом в розумінні п.37 Порядку №868, яким підтверджується перехід речових прав на нерухоме майно.

Разом з тим, суд враховує, що згідно п.39 Порядку №868, для проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, яке набувається у зв'язку з настанням або ненастанням певної події, заявник, крім документа, що підтверджує виникнення, перехід та припинення речових прав на нерухоме майно, подає документ, що підтверджує факт настання або ненастання такої події.

Відповідно до п.40 Порядку №868, для проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, яке перебуває в іпотеці або податковій заставі, заявник, крім документа, що підтверджує виникнення, перехід та припинення речових прав на нерухоме майно, подає документ, що підтверджує факт надання іпотекодержателем або контролюючим органом згоди на відчуження або передачу на іншому речовому праві такого майна.

Пунктом 52 Порядку №868 встановлено, що для проведення державної реєстрації права власності з видачею свідоцтва у зв'язку з передачею нерухомого майна у власність юридичної особи як внесок (внесення майна до статутного (складеного) капіталу (статутного фонду), вступні, членські та цільові внески членів кооперативу тощо) заявник, крім документа, що підтверджує виникнення, перехід та припинення речових прав на нерухоме майно, подає акт приймання-передачі об'єкта нерухомого майна або інший документ, що підтверджує факт передачі такого майна. У разі коли така передача здійснюється щодо об'єкта нерухомого майна, яке перебуває у спільній власності, заявник, крім документа, що зазначений в абзаці першому цього пункту, подає письмову згоду всіх співвласників, засвідчену відповідно до Закону України "Про нотаріат".

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, встановлено, що:

- право спільної сумісної власності на комплекс, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, 15.10.2007 зареєстровано за ОСОБА_3 та ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу. 12.11.2007 в Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна на цей комплекс накладена заборона на нерухоме майно;

- право спільної сумісної власності на нежитлову будівлю, що розташована за адресою: АДРЕСА_2, зареєстровано за ОСОБА_3 та ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу. 15.10.2015 проведено державну реєстрацію права власності на частину будівлі за ОСОБА_5

Отже, разом з заявою, позивач мав подати письмову згоду ОСОБА_5, засвідчену відповідно до Закону України "Про нотаріат".

Відповідно до п.20 Порядку №868, за результатами розгляду заяви та документів, необхідних для проведення державної реєстрації прав, державний реєстратор приймає рішення про державну реєстрацію прав або рішення про відмову в такій реєстрації.

У зв'язку з реєстрацією обтяжень та ненаданням позивачем письмової згоди ОСОБА_5, засвідченої відповідно до Закону України "Про нотаріат", відповідач виніс рішення від 06.05.2015 №31130331 та №21133833, відмовлено у державній реєстрації прав та їх обтяжень на нежитлові приміщення, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 за приватним підприємством "Компанія В.Н.К."

Таким чином, відповідачі при прийнятті рішень про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень на нежитлові приміщення, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 за приватним підприємством "Компанія В.Н.К." діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством України.

Відповідно до ч.1 ст.71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, а позов таким, що не належить до задоволення.

Керуючись ст.ст. 2, 8-12, 69-71, 128, 158-163, 186, 254 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Постанова суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Хмельницький окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня її отримання.

Постанова набирає законної сили в порядку статті 254 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 20 травня 2016 року

Суддя/підпис/Д.А. Божук
"Згідно з оригіналом" Суддя Д.А. Божук