Справа № 373/473/16-а
Суддя: Бужак Н.П.
Дата ухвалення: 2016-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 373/473/16-а Головуючий у 1-й інстанції: Залеська А.О.
Суддя-доповідач: Бужак Н.П.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Гром Л.М.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 01 квітня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до інспектора 2 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліціцї лейтенанта поліції Будовика Дмитра Андрійовича про визнання дій протиправними, скасування протоколу про адміністративне правопорушення,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області з позовом до інспектора 2 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліціцї лейтенанта поліції Будовика Дмитра Андрійовича, в якому просив:

- визнати дії інспектора 2 роти 1 батальйону УПП в місті Києві ДПП лейтенант поліції Будовика Дмитра Андрійовича зі складання протоколу про адміністративні правопорушення, в якому зазначено винним у дорожньо-транспортній пригоді ОСОБА_2 у зв'язку з порушенням п. 13.1. Правил дорожнього руху, протиправними;

- скасувати протокол серія АП2 № 334865 про адміністративне правопорушення від 03 березня 2016 року;

- зобов'язати Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції провести додаткові дії по з'ясуванню всіх обставин справи та скласти новий протокол про адміністративне правопорушення, в якому відобразити винним водія автомобіля НОМЕР_1 у порушенні правил дорожнього руху, що привели до створення дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 01 квітня 2016 року відмовлено у відкритті провадження, на підставі п.1 ч.1 ст.109 КАС України.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області.

Суд першої інстанції, відмовляючи у відкритті провадження у справі, виходив з того, що позов не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Колегія суддів апеляційної інстанції не може повністю погодитись з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Як убачається із матеріалів справи, ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою, яка містить позовні вимоги про визнання дій відповідача неправомірними щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно позивача, зобов'язання вчинити певні дії та скасування протоколу про адміністративне правопорушення.

Що стосується позовної вимоги про скасування протоколу серія АП2 №334865 про адміністративне правопорушення від 03 березня 2016 року, то колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вона не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства України зважаючи на наступне.

Відповідно до п. 4 ч.1 ст.107 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства і чи підсудна позовна заява даному адміністративному суду.

Завданням адміністративного судочинства, згідно ч. 1 ст.2 КАС України, є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Отже, рішення суб'єкта владних повноважень у контексті положень КАС України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Правові акти індивідуальної дії - рішення, які є актом одноразового застосування норм права і дію яких поширено на конкретних осіб або які стосуються конкретної ситуації.

При цьому, відповідно до ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Обов'язковою ознакою нормативно-правового акту чи правового акту індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав та обов'язків, їх зміни чи припинення.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що сам по собі протокол про адміністративного правопорушення лише фіксує факт правопорушення, не породжує для позивача будь-яких юридичних наслідків, та не має правового значення у розумінні п.1 ч. 2 с. 17 КАС України, а тому позовна заява про скасування протоколу про адміністративного правопорушення не може бути оскаржена в адміністративному суді в порядку адміністративного судочинства.

Крім того, суд першої інстанції правильно зазначив, що Кодексом про адміністративні правопорушення не передбачена можливість оскарження протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки передбачено порядок оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення прийнятої на підставі протоколу про адміністративне правопорушення.

Що стосується позовної вимоги про визнання протиправними дій відповідача та зобов'язання вчинити певні дії, то колегія суддів не може погодитись з висновком першої інстанції про відмову у відкритті провадження в цій частині зважаючи на таке.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції (далі - адміністративна справа) - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 17 КАС України компетенція адміністративних судів поширюється на: спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності; спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби; спори між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень, а також спори, які виникають з приводу укладання та виконання адміністративних договорів; спори за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, встановлених законом; спори щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму.

Аналіз вищевикладених норм дає підстави вважати, що оскільки позивачем оскаржуються також дії суб'єкта владних повноважень під час виконання владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, тому спір про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити певні дії підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки судом першої інстанції допущені порушення норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення питання про відкриття провадження по справі, тому є підстави для скасування ухвали суду першої інстанції в частині визнання дій відповідача протиправними та зобов'язання вчинити певні з постановленням в цій частині ухвали про направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи, в іншій частині ухвалу суду слід залишити без змін.

Стаття 159 КАС України передбачає, що судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин у адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 199, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції має право за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 199, п. 4 ч. 1 ст. 204 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, суд апеляційної інстанції скасовує її і направляє справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, якщо визнає, що судом порушено норми матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвала суду першої інстанції скасуванню в частині з постановленням ухвали про направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду. В іншій частині ухвалу суду слід залишити без змін.

Керуючись, ст.ст. 109, 196, 199, 204, 206, 211, 212 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И ЛА :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 01 квітня 2016 року скасувати в частині відмови у відкритті провадження по справі щодо позовних вимог про визнання дії інспектора 2 роти 1 батальйону УПП в місті Києві ДПП лейтенант поліції Будовика Дмитра Андрійовича зі складання протоколу про адміністративні правопорушення, зобов'язання вчинити дії та постановити нову ухвалу про направлення в цій частині справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В цій частині ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає як така, що не перешкоджає подальшому провадженню у справі.

В іншій частині ухвалу Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 01 квітня 2016 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Гром Л.М.

Повний текст виготовлено: 11 травня 2016 року.

Головуючий суддя Бужак Н.П.

Судді: Гром Л.М.