Справа № 760/20626/13-а
Суддя: Козленко Г. О.
Дата ухвалення: 2013-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №2-а-621/13
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2013 року м. Київ

Суддя Соломянського районного суду міста Києва Г.О. Козленко, розглянувши матеріали за адміністративним позовом ОСОБА_1 до співробітника ДАІ Одеси ІДПС 2-го взводу сержанта ОСОБА_2 про визнання дій протиправними,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду із позовом до співробітника ДАІ Одеси ІДПС 2-го взводу сержанта ОСОБА_2 та просив визнати недійсним протокол про адміністративне правопорушення АГ2 №783037 від 25.08.2013, складений сержантом ОСОБА_2.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.106 КАС України.

Згідно ч.1 ст.5 КАС України адміністративне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу та міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1 ст.18 КАС України місцевим судам як адміністративним судам підсудні: адміністративні справи, у яких однією зі сторін є орган чи посадова особа місцевого самоврядування, посадова чи службова особа органу місцевого самоврядування, крім тих, які підсудні окружним адміністративним судам; усі адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності; усі адміністративні справи у спорах фізичних осіб з субєктами владних повноважень з приводу обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат за загальнообовязковим державним соціальним страхуванням та інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Згідно норм ст.106 КАС України у позовній заяві зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява; 2) ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; 4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо; 6) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.106 КАС, оскільки позивач не виклав обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги до відповідача, тобто ті юридичні факти, на основі яких він обґрунтовує свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, відсутні посилання на докази, які б підтверджували обставини викладені у позові або наявність підстав для звільнення від доказування, та на правові підстави обраного способу захисту, який позивач просить суд застосувати.

Крім того, суд при прийнятті позову зобовязаний встановити відсутність підстав для повернення позову і наявність передумов для відкриття провадження у справі наявність правовідносин сторін, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства, і предявлення вимоги, яка не є байдужою до права.

В порушення вимог передбачених ч.4 ст.106 КАС України, позовна заява не містить підпису позивача із зазначенням дати її складання.

Також позивачем не вирішено питання стосовно залучення до участі у справі відповідний відділ ДАІ, у звязку з чим слід визначитись із вказаним питанням із зазначенням процесуального статусу останнього.

Позивачу слід обґрунтувати строки звернення до суду, виходячи з дати складання протоколу.

Крім того, позивачу необхідно надати копії позовної заяви з додатками по кількості учасників процесу.

Разом з тим, не зрозумілим є сам предмет позову протокол про адміністративне правопорушення, виходячи з відсутності на даний час правових наслідків для позивача по його складенню у вигляді накладення адміністративного стягнення та можливістю його спростування під час розгляду справи про адміністративне правопорушення у Соломянському районному суді м. Києва, якому адміністративну справу за складеним протоколом було направлено для розгляду і який буде вирішувати питання щодо накладення адміністративного стягнення на позивача, а також враховуючи те, що законом встановлений порядок оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Крім того, в позовній заяві чітко не сформовано позовні вимоги та не викладені обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги до відповідача, тобто ті юридичні факти, на основі яких він обґрунтовує свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, відсутні посилання на докази, які б підтверджували обставини викладені у позові або наявність підстав для звільнення від доказування, та на правові підстави обраного способу захисту права, який позивач просить суд застосувати до відповідача.

Отже, позивач не надав обґрунтованих пояснень звернення до суду із вимогами про визнання недійсним протоколу про адміністративне правопорушення.

Також позивачем не викладено обставин щодо предметної підсудності звернення з заявленими вимогами до місцевого суду як адміністративного, а й відповідно не викладено обґрунтування процесуального порядку звернення до адміністративного суду.

Оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди згідно зі ст. 106 КАС повинні вимагати від осіб, що подали позовну заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування.

Крім того, позивачу слід обґрунтувати нормами чинного законодавства звернення до Солом'янського суду м. Києва саме з оскарження протоколу про адміністративне правопорушення з огляду на наступне. Оскільки протокол є джерелом доказів, в ньому викладено або засвідчено обставини, що мають значення для справи. На підставі протоколу який є доказом по справі про адміністративне правопорушення встановлюються фактичні обставин у справі, яка розглядається в порядку КУпАП, в процесі чого, ОСОБА_1 провадяться дій, спрямовані на збирання доказів, які спростовують його винуватість у вчиненні адмінправопорушення або про відсутність в його діях складу провини.

Протокол є фіксацією фактичних обставин вчиненої провини, зафіксованих під час встановлення обставин що перебувають в рамках складу адміністративного правопорушення. Тобто протокол це документ, який є процесуальною фіксацією події адміністративного правопорушення та відповідно до ст.256 КУпАП має містити обов'язковий перелік відомостей та атрибутів. Доведеність чи відсутність вини встановлюється під час розгляду справи та закінчується винесенням постанови, з можливість подальшого її оскарження.

Наявність протоколу про адміністративне правопорушення свідчить про те, що є підстави для порушення справи, причому протокол повинен бути складений уповноваженою особою з дотриманням певної, установленої законом форми. У противному випадку справа про адміністративне правопорушення під час розгляду справи за нормами КУпАП не може бути розпочато, а підлягає поверненню на додаткову перевірку у даному випадку до органів ДАІ.

Оскарження протоколу, як документа (складеного за ст.130 КУпАП), чинним КУпАП та КАС України не передбачено, оскільки він не може порушувати права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а тільки процесуально фіксує подію адміністративного правопорушення.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу необхідно викласти обставини в обґрунтування предявлених позовних вимог, зазначивши зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які його права, свободи чи інтереси були порушені саме протоколом про адміністративне правопорушення, яким чином передбачені шляхи їх поновлення, які норми визначають той засіб захисту права, який він просить застосувати, з посиланням на докази в підтвердження кожної обставини на обґрунтування заявлених вимог.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення i встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Виходячи з того, що вказані недоліки у позовній заяві не потребують витребування доказів, не викликають складнощів у їх усунення, суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків протягом двох днів.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Оскільки заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.106 КАС України, вона підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст.106, 108, 165 КАС України,

у х в а л и в :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до співробітника ДАІ Одеси ІДПС 2-го взводу сержанта ОСОБА_2 про визнання дій протиправними залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 2 (двох) днів з дня отримання копії ухвали.

В разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали до апеляційного адміністративного суду м. Києва через Соломянський районний суд м. Києва.

Суддя - Г.О. Козленко