Справа № 804/14820/15
Суддя: Барановський Роман Анатолійович
Дата ухвалення: 2016-03-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2016 р. Справа № 804/14820/15
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого суддіБарановського Р. А.
при секретаріКанівець К.В.
за участю:
представника позивача представника відповідача Денисенко В.М. Дерець Л.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будком-Форт" до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товару, картки відмови у прийнятті митної декларації,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до Дніпропетровської митниці ДФС у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС №110100000/2015/200055/1 від 07.04.2015 про коригування митної вартості товару;

- визнати протиправною та скасувати оформлену Дніпропетровською митницею ДФС картку відмови в прийнятті митної декларації №110100000/2015/00106 від 07.04.2015.

Позовні вимоги мотивовані тим, що при митному оформленні товару та під час консультацій з митним органом були наданні документи, які містять відомості про митну вартість товару, витрати на транспортування та/або навантаження.

На думку позивача, у відповідача не було жодних законних підстав визначати митну вартість за іншим методом, ніж за ціною договору, що був заявлений позивачем.

Тому, на думку позивача, рішення, що оскаржено є протиправними та підлягають скасуванню.

Представник позивача, що прибув у судове засідання, позов підтримав та надав пояснення, аналогічні доводам, викладеним у позовній заяві.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечував, зазначив, що рішення, що оскаржено є правомірними.

Відповідач надав до суду заперечення на адміністративний позов, відповідно до якого адміністративний позов не визнає на основі того, що відповідно до умов поставки, зазначених позивачем в зовнішньоекономічному договорі від 18.12.2014 року №2883-PN/IN до митної вартості товару не включені витрати на транспортування та/або навантаження, у зв'язку з чим виявлено розбіжності щодо митної вартості товару, а тому митним органом послідовно було перейдено до наступного методу визначення митної вартості та скориговано митну вартість товару.

Заслухавши представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Матеріалами справи підтверджено, що 06.04.2015 року декларантом позивача до митного посту «Дніпродзержинськ-лівобережний» Дніпропетровської митниці ДФС для здійснення митного оформлення в режимі «імпорт» подано електронну митну декларацію №110100000/2015/207189 на товар «арахіс (Arachis hypogea), несмажений, лущений, сорт «Болд» калібр 50/60».

Даний товар надійшов на адресу ТОВ «Будком-Форт» на виконання зовнішньоекономічного контракту від 18.12.2014 року № 2883- PN/IN, укладеного між позивачем та компанією «RACHANA SEEDS INDUSTRIES PRIVATE LIMITED», Індія.

Відповідно до п. 5, 6 ч. 8 ст. 257 МК України митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі - відомості про товари: найменування; звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар; торговельна марка та виробник товарів (за наявності у товаросупровідних та комерційних документах); код товару згідно з УКТ ЗЕД; найменування країни походження товарів (за наявності); опис упаковки (кількість, вид); кількість у кілограмах (вага брутто та вага нетто) та інших одиницях виміру; фактурна вартість товарів; митна вартість товарів та метод її визначення; відомості про уповноважені банки декларанта; статистична вартість товарів; відомості про нарахування митних та інших платежів, а також про застосування заходів гарантування їх сплат.

Відповідно до ч. 8 ст. 264 МК України, з моменту прийняття органом доходів і зборів митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Митна вартість товару була заявлена декларантом позивача відповідно до ст. 58 МК України шляхом подання декларації митної вартості форми ДМВ-1 за ціною договору (основний метод) і складала 1,2267 дол.США/кг.

На підтвердження визначеної митної вартості декларантом позивача надані документи, які перелічені у графі 44 МД.

Відповідно до ст. 53 МК України на підтвердження митної вартості декларант надає: декларацію митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

На підтвердження митної вартості товару позивачем було надано зовнішньоекономічний договір від 18.12.2014 року № 2883- PN/IN, специфікацію №1 від 18.12.2014 року до договору від 18.12.2014 року № 2883- PN/IN, договір комісі №1209/7, рахунок-фактура №3398 від 06.04.2015 року, заявка на перевезення №97/69/80 від 05.02.2015 року, прас-лист від 18.12.2014 року, інвойс від 26.02.2015 року, пакувальний лист, договір перевезення №1693 від 20.08.2011 року, договір на перевезення №01/12-1 від 01.12.2013 року, сертифікат про походження товару, експортна декларація від 27.02.2015 року, коносамент №754657388 від 01.03.2015 року.

При візуальному контролі документів до МД відповідно ст. 337 МКУ виявлено певні ознаки ризиковості операції.

З причин певного ступеню ризиковості операції та з метою здійснення вичерпного переліку форм та обсягів митного контролю для унеможливлення декларування недостовірної митної вартості та посадовою особою, що здійснює митний контроль та митне оформлення за товарами сформовані ризики: Захід 105-2 «Можливе заниження митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості, звернувши увагу на вартість ідентичних або подібних товарів»

Відповідно до пункту 1 ч. 5 ст. 54 МКУ митний орган з метою здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів має право упевнитися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. На виконання вимог ч. 2 ст. 54 Митного кодексу України під час проведення митного контролю і митного оформлення здійснено перевірку наявності або відсутності застережень щодо застосування методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту). Виконання вимог, передбачених ч. 1 ст. 58 МКУ щодо наявності або відсутності застережень щодо застосування методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) за наданими документами перевірити неможливо.

Відповідно до статті 17 та додатку III, параграфа 6 до Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності. Згідно ст.52 Митного кодексу України, декларант зобов'язаний подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 54 Митного кодексу України здійснено контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

В результаті такого контролю встановлено наступне:

1. Сплату по банківським платіжним документам від 05.02.2015 року та від 26.03.2015 року неможливо ідентифікувати з даною партією товару (зазначено лише контракт по якому здійснено передплату).

Згідно пункту 2.1 зовнішньоекономічного договору від 18.12.2014 року № 2883- PN/IN орієнтована сума договору 1000 000 дол.США. Загальна сума договору складається із сум всіх специфікацій, що будуть підписані сторонами протягом строку дії договору. Вартість одиниці товару зазначається у Специфікаціях до договору.

Пунктом 2.2 вищезазначеного договору передбачено, що якщо інше не зазначено у Специфікаціях до договору ціна на товар розуміється відповідно до умов поставки FOB Мундра згідно правил Інкотермс, включає вартість пакування, маркування, всіх митних формальностей в країні продавця; до ціни не включаються податки та мита на території України.

Відповідно до п.п. 3.1.1 та п.п. 3.1.2 п. 3 зовнішньоекономічного договору від 18.12.2014 року № 2883-PN/IN, оплата за поставлений товар 15% суми, зазначеної у Специфікації, покупець сплачує протягом 7- ми днів з дати проформи-інвойса та 85% суми, зазначеної у Специфікації, покупець сплачує протягом 7- ми днів з дати коносаменту та отримання сканкопій документів відвантаження.

Зазначена партія товару була отримана за Специфікацією № 1. Умови поставки товару та його оплати відповідають, зазначеним у контракті, а саме: FОВ (Ргее On Board (… named port of shipment) Франко борт (... назва порту відвантаження).

Термін «Франко борт» означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Тобто, з цього моменту усі витрати й ризики втрати чи пошкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміна FОВ на продавця покладається обов'язок по митному очищенню товару для експорту. Даний термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським або внутрішнім водним транспортом. Якщо сторони не збираються поставити товар через поручні судна, слід застосовувати термін FСА.

Договором комісії № 1209/7 від 12.09.2014 передбачено виплату комісійної винагороди у розмірі 0,2 % от обсягу, поставок, але вартість товару у специфікації до зовнішньоекономічного контракту та специфікації до договору комісії не відрізняється. Даний факт дає підстави вважати про не включення до митної вартості товару всіх складових.

Висновком експерта Дніпропетровської ТПП від 03.06.2015 року №ГО-1826 підтверджено, що ринкова вартість товару (Arachis hypogea), несмажений, лущений, сорт «Болд» калібрі 50/60», отриманого за зовнішньоекономічним контрактом від 18.12.2014 року №2883- PN/IN, відповідає заявленій декларантом вартості.

Експертний висновок ґрунтується на інформації інтернет-ресурсів alibaba.com, www.21food.com без зазначення даних, використаних для проведення аналізу та розрахунків, що унеможливлює проведення обчислення формування митної вартості товару, що оцінюється, з урахуванням періоду та умов поставки, якісних характеристик товару. Крім того, експертом не враховано, що інтернет-ресурси alibaba.com, www.21food.com є он-лайн платформами для бізнесу, а також на момент проведенення перевірки дані інтернет-сайти; інтернет-сайти: http://indiamart.com/rachana-seeds-industries/profile.html, http://www.tradeindia.com/Seller-1100467-Rachana-Seeds-Industries-Pvt-Ltd-/, http://www.sell147.com/company/India/1210991.htm не містять відомостей щодо вартості товарів в загальному доступі, інтернет-сайт http://rachanaseedsindustri.indiabizsource.com/ недоступний для перегляду.

2. Прайс-лист наданий декларантом складений лише на позиції інвойсу №RSIPL/260/14-15 від 26.02.2015 року.

3. У коносаменті №754657388 від 01.03.2015 року та в екологічній декларації №17337 від 30.03.2015 року зазначені різні найменування суден, що може свідчити про перевантаження товару та пов'язані з цим витрати, що є складовою митної вартості товару.

4. Рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, що стосуються виконання контракту.

Згідно зовнішньоекономічного договору від 18.12.2014 року № 2883- PN/IN товар постачається на умовах FОВ Мундра, що означає, що продавець доставить товар, що пройшов митне очищення, у зазначене перевізником місце.

Зазначене унеможливлює перевірку числового значення заявленої митної вартості чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар.

Частиною 10 ст.58 МКУ визначено, що складовими митної вартості товарів, є всі витрати, пов'язані з доставкою вантажу до визначеного умовами договору географічного пункту, в тому числі транспортні витрати, що включають в себе витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов'язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Посадовою особою митниці в порядку проведення консультацій направила декларанту повідомлення із зазначенням результатів перевірки документів.

Відповідно до ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально, або не визначені кількісно і достовірні або відсутня хоча б одна з складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

Митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. З цією метою вони можуть витребувати додаткові документи для перевірки правильності вказаної митної вартості товару у разі наявності підстав для сумніву, що вона визначена вірно.

Отже, митниця може вимагати, а суб'єкт господарювання повинен надати лише належні документи, оскільки надання неналежних документів не може вважатись виконанням вимог митного органу щодо підтвердження митної вартості товару.

У своїх повідомленнях органу доходів і зборів від 07.04.2015 року №1 декларантом було надано виписку з бухгалтерської документації та лист №0604-1 від 06.04.2015 року та зауважено, що протягом визначеного органом доходів і зборів терміну надати будь-які інші додаткові документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості, він не може.

Відповідно до п.6 ст.54 МКУ митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій ст.53 МКУ, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При здійсненні процедури контролю правильності визначення митної вартості, відповідно до частини третьої ст. 337 МКУ проведено контроль співставлення . Рівень заявленої декларантом митної вартості товару становить 1,2267 дол.США/кг. Рівень митної вартості подібного товару, раніше визнаної митними органами, оформленої за МД від 02.02.2015 року№50060201/2015/002521, з урахуванням регіону походження, характеру зовнішньоекономічної операції, у наближений до митного оформлення час, становить 1,41 дол. США/кг.

Враховуючи позицію підприємства щодо надання додаткових документів, відсутність у наданих документах повної інформації для проведення перевірки числового значення митної вартості, послідовно розглядаючи можливість застосування методів визначення митної вартості, посадова особа митниці дійшла висновку про застосування другорядного методу визначення митної вартості 2-а).

Неможливість застосування основного методу визначення митної вартості стала підставою для застосування іншого другорядного методу її визначення.

Відповідно до п. 3 ст. 57 МКУ, кожний наступний метод застосовується Лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначейа шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм МКУ.

Відповідно до ст. 59 МКУ, у разі якщо митна вартість імпортованих товарії не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 МКУ, за основу для ї визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збіґається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичним розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як:

фізичні характеристики;

якість та репутація на ринку;

країна виробництва;

виробник.

Посадовою особою митниці було прийнято рішення про коригування митної вартості від 07.04.2015 року№ 110100000/2015/200055/1.

У зв'язку з прийняттям митницею рішення про коригування митної вартості товару, за митною декларацією було відмовлено в митному оформленні та видано картку відмови від 07.04.2015 року № 110100000/2015/00106.

Відповідно до ст. 256 МКУ, відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених МКУ.

Відповідно до ст. 264 МКУ, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.

Отже, картка відмови прийнята митницею відповідно до норм чинного законодавства.

Відповідно до ч. 7 ст. 55 МКУ, у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу.

Строк дії таких гарантій не може перевищувати 80 календарних днів з дня випуску товарів. Протягом цього періоду Позивач має право надати будь-які наявні додаткові документи на підтвердження митної вартості товару, але жодних документів надано не було.

Декларант позивача скористався своїм правом, товар був випущений у вільний обіг за мд № 110100000/2015/207351 від 08.04.2015 року.

Документи, надані при здійсненні митного оформлення, так і додаткові документи не дають можливості перевірки всіх складових митної вартості товару.

З огляду на викладене, рішення, що оскаржено, є правомірними. Тому, адміністративний позов задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Постанова суду набирає законної сили та може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду в порядку та строки, передбачені статтями 186 та 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова або ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 04 квітня 2016 року

Суддя Р.А. Барановський