Справа № 274/1907/16-а
Суддя: Потапова Т. М.
Дата ухвалення: 2016-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 274/1907/16-а
Номер провадження2-а/0274/42/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.05.2016 року Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області. як адміністративний суд, в складі головуючого-судді Потапової Т.М., з участю секретаря Бондарчук Н.О., позивача, представника відповідача ОСОБА_1, третьої особи ОСОБА_2, його представника ОСОБА_3О, третіх осіб: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Бердичеві справу за адміністративним позовом ОСОБА_7 до Бердичівської міської ради, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_6, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_4, про скасування протоколу лічильної комісії Бердичівської міської ради від 16.11.2015 року про обрання секретаря Бердичівської міської ради,

встановив:

Позивач звернувся до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області з зазначеним адміністративним позовом. Після уточнення позовних вимог просить скасувати протокол лічильної комісії Бердичівської міської ради від 16.11.2015 року про обрання секретаря Бердичівської міської ради, у звязку з його протиправністю, складанням та прийняттям з порушенням вимог чинного законодавства.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 16 листопада 2015 року Бердичівською міською радою 19 голосами «за» прийнято рішення про обрання секретарем Бердичівської міської ради депутата ОСОБА_2. Вказане голосування було оформлене протоколом лічильної комісії, сформованої процедурним рішенням Бердичівської міської ради від 16.11.2015 року. До початку голосування, яке мало бути таємним, ним було подано пропозицію щодо порядку організації таємного голосування, що є процедурним питанням, зокрема: для проведення таємного голосування встановити у залі засідань ради спеціально обладнану кабіну і скриньку для голосування у правому куті зали засідань напроти сходинок на сцену, бюлетені для таємного голосування виготовляються під контролем лічильної комісії у визначеній кількості за встановленою нею формою, мають містити необхідну для голосування інформацію. Лічильна комісія перед початком таємного голосування одержує від виконавчого апарату ради список депутатів ради, організовує виготовлення бюлетенів та забезпечує їх захист шляхом підписання усіма членами комісії та відтиску печатки виконавчого апарату ради, перевіряє наявність кабін для голосування, запечатує скриньки і забезпечує всі умови для додержання таємниці голосування. Бюлетень має бути встановленої форми блакитного кольору, позначка „за або „проти має бути виконана пастою зеленого кольору та інші. У Регламенті Бердичівської міської ради 6-го скликання, який діяв на час обрання секретарем Бердичівської міської ради 7-го скликання ОСОБА_2 були відсутні положення, які б регулювали порядок прийняття процедурних питань. Водночас, під час діяльності Бердичівської міської ради 6-го скликання неодноразово приймалися рішення з процедурних питань, які визнавалися чинними за умови прийняття їх не менш як третиною від загального складу ради. За його пропозицію було подано 15 голосів «за», що є більш, ніж 1/3 від загального складу ради, за таких умов рішення з процедурного питання про порядок проведення голосування вважається прийнятим. Однак, порядок таємного голосування відбувався за іншою, ніж затверджено радою, процедурою, зокрема, бюлетені для голосування видавалися іншого кольору, позначки у бюлетені ставилися інші, ніж визначено процедурним рішенням ради, позначки проставлялися пастами іншого кольору тощо. Крім того, лічильна комісія в складі 9 осіб, крім ОСОБА_4, не була повноважною , оскільки її повноваження закінчилися після закриття першої сесії, нова комісія не обиралася.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав з зазначених підстав.

Представник відповідача ОСОБА_1 позовні вимоги визнала, вважає їх обґрунтованими, на допущені порушення звертала увагу листом від 12.11.2015 року до правоохоронних органів, протокол є документом діяльності органу місцевого самоврядування, може бути визнаний протиправним та скасований судом.

Третя особа - ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 проти позову заперечили, мотивуючи тим, що протокол лічильної комісії є службовим документом, який стверджує факт проведення засідання відповідної комісії щодо результатів таємного голосування. Протокол не є правовим актом індивідуальної дії, не встановлює приписи, звернені до окремої особи. Протокол лічильної комісії носить лише інформативний характер.

Третя особа - ОСОБА_4 вважає позовні вимоги безпідставними, оскільки немає в законі заборони обрання лічильної комісії на весь час таємного голосування, пропозиції позивача щодо процедури таємного голосування були враховані частково з урахуванням їх доцільності, порушень під час таємного голосування не було.

Третя особа - ОСОБА_5 просить позов задовольнити без обґрунтування своєї позиції.

Третя особа - ОСОБА_6 проти задоволення позову заперечив.

Інші треті особи в судове засідання не зявилися, про дату судового засідання повідомлені, від ОСОБА_12, ОСОБА_8., ОСОБА_9 надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши письмові докази, суд встановив наступне.

16.11.2015 року відбулося перше пленарне засідання другої позачергової сесії Бердичівської міської ради сьомого скликання.

Відповідно до копії протоколу від 16.11.2015 року, на сесії були присутні 34 депутата з 36 депутатів загального складу ради. До порядку денного сесії включено питання обрання секретаря Бердичівської міської ради. До початку голосування депутатом ОСОБА_7 було надано пропозицію щодо порядку організації таємного голосування, зокрема, для проведення таємного голосування пропонувалося встановити у залі засідань ради спеціально обладнану кабіну і скриньку для голосування у правому куті зали засідань напроти сходинок на сцену, бюлетені для таємного голосування виготовляються під контролем лічильної комісії у визначеній кількості за встановленою нею формою, мають містити необхідну для голосування інформацію. Лічильна комісія перед початком таємного голосування одержує від виконавчого апарату ради список депутатів ради, організовує виготовлення бюлетенів та забезпечує їх захист шляхом підписання усіма членами комісії та відтиску печатки виконавчого апарату ради, перевіряє наявність кабін для голосування, запечатує скриньки і забезпечує всі умови для додержання таємниці голосування. Бюлетень має бути встановленої форми блакитного кольору, позначка „за або „проти має бути виконана пастою зеленого кольору тощо.

За пропозицію позивача проголосували 15 депутатів, проти 19, тобто пропозиція не була підтримана.(а.с.10-16)

Таємне голосування за кандидатуру секретаря Бердичівської міської ради ОСОБА_2 проводилося за порядком, прийнятим лічильною комісією в складі 9 осіб: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_6., ОСОБА_10., ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_14.. Лічильною комісією були частково враховані пропозиції депутата ОСОБА_7.(а.с.56) Про обрання лічильної комісії в даному складі було повідомлено міським головою перед початком голосування, про що вказано в протоколі сесії від 16.11.2015 року.(а.с.17)

За результатами таємного голосування за кандидатуру ОСОБА_2 на посаду секретаря Бердичівської міської ради проголосували 19 депутатів „за, 16 „проти, не голосували 2. Результати голосування оформлені протоколом лічильної комісії з підрахунку голосів на виборах секретаря міської ради від 16.11.2015 року.(а.с.55)

Стаття 2 КАС України передбачає, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст. 6 КАС України кожна особа має право звернутись до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права або інтереси.

Згідно із ст.11 КАСУ розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а в адміністративних справах про протиправність рішень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення та надання відповідних доказів покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб'єкта владних повноважень обов'язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Такий обов'язок відсутній, якщо відповідач визнає позов.

Представник відповідача ОСОБА_1 позовні вимоги визнала, проте, відповідно до вимог ст.ст.112,136 КАС України визнання позову не прийнято судом, справа розглядається за загальними правилами адміністративного судочинства.

Частиною 2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 71 Конституції України вибори до органів державної влади та органів місцевого самоврядування є вільними і відбуваються на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування. Виборцям гарантується вільне волевиявлення.

Позивач вважає, що проведення таємного голосування за іншою процедурою ніж за його пропозицією, були порушені його права як депутата міської ради.

З питання обрання секретаря ради, в порядку визначеному в законодавстві проводиться таємне голосування.

Принцип таємного голосування полягає у виключенні зовнішнього спостереження і контролю над волевиявленням виборця.

Забезпечується таємниця голосування відповідним порядком створення виборчих дільниць, формою виборчого бюлетеня, яка виключає можливість встановити, який бюлетень опустив у виборчу урну даний виборець, а також те, що виборець заповнює виборчі бюлетені в закритій від сторонніх поглядів кабіні, потім опускає бюлетень у виборчу скриньку. Реалізація принципу таємного голосування забезпечується також закріпленою у Законі відповідальністю осіб, які порушили таємницю голосування.

Процедура таємного голосування за секретаря Бердичівської міської ради Регламентом ради не передбачена, відповідно не встановлена форма бюлетеня для таємного голосування. Поняття «форма бюлетеня» включає в себе набір всіх обов'язкових реквізитів вказаного документу. Бюлетені для таємного голосування виготовляються під контролем лічильної комісії за встановленою нею формою, отже, лічильна комісія має право самостійно визначатись із формою бюлетеня. Контроль за діяльністю цієї комісії здійснює безпосередньо відповідна рада.

Позивач стверджує, що недотримання лічильною комісією порядку проведення таємного голосування, який було ним запропоновано та підтримано 15 депутатами міської ради, призвело до того, що бюлетені для голосування видавалися іншого кольору, позначки ставилися інші, ніж пропонувалося, пастою іншого кольору ніж зелений, що викликає сумнів у достовірності, обєктивності та збереженні таємниці голосування. При цьому позивачем не було наведено жодного конкретного факту, який вплинув на результати таємного голосування. Про такі факти не було повідомлено суду також іншими учасниками судового розгляду та не надано належних доказів.

На думку суду, не можна вважати бюлетень із іншою, ніж «+» позначкою, зробленою ручкою не зеленого кольору, загинання кутів бюлетеню, його складання або скручування, таким, що суперечить вимогам Закону України «Про місцеве самоврядування». Вирішення судом цих питань взагалі призведе до втручання в роботу органу місцевого самоврядування, але суд не може підміняти орган, що наділений повноваженнями приймати рішення про обрання секретаря ради.

Згідно з протоколом першої сесії Бердичівської міської ради сьомого скликання від 10.11.2015 року з питання про вибори секретаря міської ради відповідно до п.3 ст.59 Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні для проведення таємного голосування обрано лічильну комісію в складі 9 осіб, по одному представнику від кожної партії та дві особи від блоку ОСОБА_15 „Солідарність як найчисельнішій політичної сили. До складу лічильної комісії було обрано: ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_6., ОСОБА_10., ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_14. (а.с.119-120)

На першому пленарному засіданні другої позачергової сесії Бердичівської міської ради сьомого скликання 16.11.2015 року було обрано лічильну комісію в складі трьох осіб: ОСОБА_4, ОСОБА_16, ОСОБА_17.(а.с.10) Проте, міський голова оголосив, що для таємного голосування за секретаря міської ради вже обрана лічильна комісія у складі 9 осіб.(а.с.17) Заперечень від депутатів проти кількісного та поіменного складу даної лічильної комісії не надійшло. Отже, лічильна комісія продовжила свою роботу по проведенню таємного голосування за обрання секретаря міської ради.

За таких обставин, судом не встановлено порушень законодавства при формуванні лічильної комісії, лічильна комісія обрана депутатами міської ради в складі 9 вищезазначених осіб „одноголосно.(а.с.120)

Закріплення в ч. 2 ст. 2 КАС України положення про можливість оскарження до адміністративних судів будь-яких рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження, не означає спростування висновку про юридичне значення рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень як предмета судового оскарження, так само як не означає і нівелювання способу захисту порушеного права, свобод чи законних інтересів.

Необхідно враховувати, що правовий акт - це акт волевиявлення (рішення) уповноваження суб'єкта права, що регулює суспільні відносини за допомогою встановлення (зміни, скасування, зміни сфери дії) правових норм, а також визначення (зміни, припинення) на основі цих норм прав і обов'язків учасників конкретних правовідносин.

При цьому, правові акти індивідуальної дії своїми приписами мають породжувати права і обов'язки конкретних осіб, на яких спрямована їх дія. У такому випадку реалізується компетенція видавця цього акту як суб'єкта владних повноважень. уповноваженого управляти поведінкою іншого суб'єкта і відповідно інший суб'єкт зобов'язаний виконувати його вимоги.

Тобто, особливою відмінністю правового акту від інших управлінських актів є наявність у ньому змісту управління певної особи шляхом встановлення прав і обов'язків для інших суб'єктів.

Акт державного чи іншого органу - це юридична форма рішень цих органів, тобто офіційний письмовий документ, який породжує певні правові наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших суспільних відносин і має обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

Залежно від компетенції органу, який прийняв такий документ, і характеру та обсягу відносин, що врегульовано ним, акти поділяються на нормативні і такі, що не мають нормативного характеру, тобто індивідуальні.

Нормативний акт - це прийнятий уповноваженим державним чи іншим органом у межах його компетенції офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, носить загальний чи локальний характер та застосовується неодноразово. Що ж до актів ненормативного характеру (індивідуальних актів), то вони породжують права і обов'язки тільки у того суб'єкта (чи визначеного ними певного кола суб'єктів), якому вони адресовані.

Така позиція кореспондується з позицією, викладеною в Ухвалі Вищого адміністративного суду України від 24.06.2010 у справі N К-14217.

Згідно Рішення Конституційного Суду України №7-рп/2009 від 16.04.2009 року вбачається, що системний аналіз положень Конституції і законів України дає підстави вважати, що за органами місцевого самоврядування законодавцем закріплюється право на зміну та скасування власних рішень. Таке право випливає із конституційного повноваження органів місцевого самоврядування самостійно вирішувати питання місцевого значення шляхом прийняття рішень, що є обов'язковими до виконання на відповідній території, оскільки вони є суб'єктами правотворчості, яка передбачає право формування приписів, їх зміну, доповнення чи скасування. Це узгоджується із правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною у Рішенні від 03.10.1997 року № 4-зп, що органи місцевого самоврядування мають право приймати рішення, вносити до них зміни та скасовувати їх на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, керуючись у своїй діяльності ними та актами Президента України, Кабінету Міністрів України.

Позивачем на розгляд суду заявлена вимога про скасування протоколу лічильної комісії з підрахунку голосів на виборах секретаря міської ради від 16.11.2015 року.(а.с.55)

Протокол лічильної комісії про результати виборів в даному випадку не є рішеннями суб'єкта владних повноважень в розумінні ст. 17 КАС України, оскільки не є ні нормативним актом, ні актом ненормативного характеру (правовим актом індивідуальної дії) і не породжують прав чи обов'язків у позивача.

Протоколи комісії це фактично службові документи, які фіксують певні факти, встановлені під час проведення засідання комісії та виборів, і не є остаточним документом, зобов'язуючим до вчинення будь-яких дій.

Права та обов'язки для суб'єктів виборчого процесу, породжує саме рішення, прийняте на підставі складеного протоколу за результатами виборів.

Висновки ж лічильної комісії, викладені в протоколах, мають юридичне значення для позивача лише після того, як вони будуть втілені у рішенні, прийнятому в установленому порядку.

Відтак, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.160-163 КАС України, суд

Постановив:

В позові ОСОБА_7 до Бердичівської міської ради про скасування протоколу лічильної комісії Бердичівської міської ради від 16.11.2015 року про обрання секретаря Бердичівської міської ради відмовити за безпідставністю.

Постанову може бути оскаржено в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Бердичівський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, апеляційна скарга подається протягом 10 днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя: Потапова Т.М.