Справа № 826/25865/15
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2016-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

28 квітня 2016 року № 826/25865/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії:

головуючого судді Шулежка В.П., судді Іщука І.О., судді Погрібніченка І.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислова компанія «Каскад-Імпекс» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за участю третьої особи - Міністерства культури України про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислова компанія «Каскад-Імпекс» (далі - позивач, ТОВ «ТПК «Каскад-Імпекс») до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач, Держархбудінспекція), за участю третьої особи - Міністерства культури України (далі - третя особа) про визнання неправомірною та скасування постанови Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.11.2015 №26/15/10/26-7/1011/02/4.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідачем необґрунтовано накладено штраф за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки оскаржувана постанова винесена без належного дослідження доказів, без з'ясування дійсних обставин по справі, базується на помилкових висновках відповідача щодо порушення позивачем п. 3 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Зокрема, позивач зазначає, що штраф накладений на TOB «ТПК «Каскад-Імпекс», оскільки, на думку відповідача, не виконано вимоги припису в частині невиконання вимог містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки щодо погодження та отримання позитивних висновків органів охорони культурної спадщини (не погоджено історико-містобудівне обґрунтування Міністерством культури і туризму України).

В той же час, позивач зазначає, що Замовник будівництва звертався до Міністерства культури України для погодження історико-містобудівного обґрунтування, проте, враховуючи, що Замовником не отримано ані погодження, ані відмови у видачі такого погодження протягом десяти днів з моменту його подачі, вважається, що ТОВ «Торгівельно-промислова компанія «Каскад-Імпекс» набуло право на включення розробленого історико-містобудівного обґрунтування (2014 року) для коригування проекту до складу проектної документації та проводження виконання робіт з коригування та здійснення будівельних робіт за принципом мовчазної згоди.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю та просив позов задовольнити.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі з підстав, викладених у письмових запереченнях на позов, та зазначив, що постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесена Департаментом згідно з вимогами чинного законодавства України та відповідно до наданих повноважень, тому підстави для її скасування відсутні.

Представник третьої особи у судове засідання не прибув, письмових пояснень з приводу заявлених позовних вимог суду не надав.

Відповідно до приписів частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

За таких обставин, з урахуванням вимог статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

На підставі звернення слідчого управління головного управління МВС України в місті Києві, з метою перевірки виконання вимог припису від 26.02.2015 посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві (далі - Департамент) у присутності генерального директора TOB «ТПК «Каскад-Імпекс» із залученням слідчого СУ ГУ МВС України в м. Києві Боголюбова Є.В. та старшого оперуповноваженого в ОВС ГУ СБУ у м. Києві та Київській області Криська В.Г. проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил TOB «ТПК «Каскад-Імпекс», TOB «Столичні Будтехнології», підприємство, засноване на власності Київської організації спілки архітекторів України «ТАМ А. Пашенько» під час будівництва офісно-житлового комплексу на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва.

Перевіркою з виїздом на місце 29.10.2015 встановлено, що на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва генпідрядною організацією TOB «Столичні Будтехнології» на замовлення TOB «ТПК «Каскад-Імпекс» виконуються будівельні роботи із будівництва офісно-житлового комплексу на підставі виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві дозволу на виконання будівельних робіт від 18.06.2009 № 1433-Шв/Р.

За результатами перевірки виявлені наступні порушення:

- TOB «ТПК «Каскад-Імпекс» не виконано вимоги припису Департаменту від 26.02.2015р., а саме не виконано вимоги містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у частині погодження та отримання позитивних висновків органів охорони культурної спадщини (не погоджено історико-містобудівне обґрунтування Міністерством культури і туризму України, а також проект не узгоджено зі спеціально уповноваженими органами охорони культурної спадщини), чим порушено ч. 4, ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- передача замовнику будівництва проектної документації «Будівництво офісно-житлового комплексу на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва» (коригування), розробленої проектною організацією Підприємство, засноване на власності Київської організації спілки архітекторів України «ТАМ А. Пашенько» з порушенням вихідних даних для проектування, а саме: проект розроблено з урахуванням історико-містобудівного обґрунтування, розробленого Науково-дослідним інститутом пам'яткоохоронних досліджень Міністерства культури України, проте не погоджено у встановленому законодавством порядку, чим порушено вимоги містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, ч. 2 ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»;

- огорожу будівельного майданчику у вісях 5-7 влаштовано TOB «Столичні Будтехнології» з відхиленням від проектних рішень ПВР та ПОБ, чим порушено ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

За результатами перевірки посадовою особою Департаменту складено акт перевірки від 29.10.2015, в якому зазначені виявлені в ході перевірки порушення, та видано обов'язковий до виконання припис від 29.10.2015 з вимогою зупинити будівельні роботи до усунення допущених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та усунути допущені порушення до 29.12.2015.

За вчинене правопорушення, а саме: TOB «ТПК «Каскад-Імпекс» не виконано вимоги припису Департаменту від 26.02.2015, в частині невиконання вимог містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у частині погодження та отримання позитивних висновків органів охорони культурної спадщини (не погоджено історико-містобудівне обґрунтування Міністерством культури і туризму України, а також проект не узгоджено зі спеціально уповноваженими органами охорони культурної спадщини), чим порушено ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Департаментом прийнято постанову про накладення штрафу у розмірі 13 780 грн. за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності № 26/15/10/26-7/1011/02/4 від 10.11.2015, яку генеральний директор TOB «Торгівельно-промислова компанія «Каскад-Імпекс» ОСОБА_4 отримав особисто під підпис.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на безпосередньому, всебічному, повному і об'єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08.04.2011 № 439/2011, визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі - Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Держархбудінспекція України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, цим Положенням, іншими актами законодавства України, а також дорученнями Президента України. Основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 23.04.2014 № 150 «Питання функціонування територіальних органів Державної архітектурно-будівельної інспекції», територіальний орган Державної архітектурно-будівельної інспекції - Інспекція державного архітектурно - будівельного контролю у м. Києві перебуває в стані припинення як юридична особа публічного права.

Згідно з пунктом 2 вказаної постанови, Кабінет Міністрів України погоджується з пропозицією Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо утворення її територіальних органів як структурних підрозділів апарату Інспекції в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.

Відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294 «Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України», постановлено Державній архітектурно-будівельній інспекції забезпечити здійснення її територіальними органами, що ліквідуються, функцій та повноважень, покладених на ці органи, до утворення її територіальних органів як структурних підрозділів апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі.

Відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України «Щодо діяльності Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві» від 10.10.2014 № 272 Департамент забезпечує здійснення функцій та повноважень територіального органу, утвореного як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України, покладених на нього Положенням про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, затвердженого наказом № 225 від 01.10.2014, на території міста Києва.

У силу положень підпунктів 7, 12 пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294, Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює державний контроль за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності; здійснює контроль за виконанням виданих приписів у визначених законодавством випадках.

Відповідно до ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 2 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Накладати штраф від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, мають право його керівник та уповноважені ним посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Частиною 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до п. 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки у двох примірниках, один з яких надається суб'єкту містобудування, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (п.п. 16, 17,18, 19 Порядку № 553).

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, окрім іншого, видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Судом встановлено, що 26.02.2015 Департаментом відносно ТОВ «ТПК «Каскад-Імпекс» внесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано позивача усунути виявлені порушення виявлених вимог законодавства на об'єкті будівництва до 26.03.2015. Зокрема, вказаним приписом вказано, що позивачем при будівництві офісно-житлового комплексу на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва не виконано вимоги містобудівних умов та обмежень земельної ділянки у частині погодження та отримання позитивних висновків органів охорони культурної спадщини.

При проведені перевірки Департаментом встановлено, що TOB «ТПК «Каскад-Імпекс» не виконано вимоги припису Департаменту в частині невиконання вимог містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки щодо погодження та отримання позитивних висновків органів охорони культурної спадщини (не погоджено історико-містобудівне обґрунтування Міністерством культури і туризму України).

За змістом статті 1 Закону України «Про архітектурну діяльність», проект - документація для будівництва об'єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об'єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

У відповідності до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно зі статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва.

Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

затвердження проектної документації;

виконання підготовчих та будівельних робіт;

прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

При цьому, відповідно до статті 29 вказаного Закону, основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

З матеріалів справи вбачається, що 02.06.2008 ТОВ «ТПК «Каскад-Імпекс» отримано дозвіл №0409-Шв/Р на виконання будівельних робіт із будівництва «Офісно-житлового комплексу на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва», а пізніше перереєстровано на дозвіл №1433-Шв/Р від 18.06.2009.

В подальшому, 04.02.2014 забудовник отримав містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки №959/2/12-3/009-14 від 04.02.2014.

Відповідно до п. 12 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на перетині вул. Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва встановлено вимоги щодо охорони культурної спадщини, а саме: розробити, погодити та затвердити історико-містобудівне обґрунтування.

Як вбачається з матеріалів справи, проект «Будівництва офісно-житлового комплексу на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва» розроблено з урахуванням історико-містобудівного обґрунтування, розробленого Науково-дослідним інститутом пам'яткоохоронних досліджень Міністерства культури України.

Проте, як на підставу невиконання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, та в результаті чого нараховано штраф, відповідач посилається на те, що історико-містобудівне обґрунтування для коригування проекту з будівництва офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва не погоджено у встановленому законодавством порядку.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що позивач звертався до Міністерства культури України із листом від 20.11.2014 №21 про погодження історико-містобудівного обґрунтування будівництва офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва, яке отримано Міністерством 26.11.2014 за вх.№7558/0/5-14.

Відповідно до абзацу четвертого частини 1 статті 41 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», строк видачі документів дозвільного характеру становить десять робочих днів, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з частиною 6 статті 41 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» у разі якщо у встановлений законом строк суб'єкту господарювання не видано або не направлено документ дозвільного характеру або рішення про відмову у його видачі, то через десять робочих днів з дня закінчення встановленого строку для видачі або відмови у видачі документа дозвільного характеру суб'єкт господарювання має право провадити певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності. Копія заяви (опису прийнятих документів) з відміткою про дату їх прийняття є підтвердженням подачі заяви та документів державному адміністратору або дозвільному органу.

Днем видачі документа дозвільного характеру вважається останній день строку розгляду заяви дозвільним органом, передбаченого законом.

З огляду на викладені норми, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, Міністерство культури України зобов'язане було надати позивачу відповідне погодження або відмову у видачі погодження протягом десять робочих днів з дня отримання звернення суб'єкта господарювання, тобто в даному випадку, отримавши листа позивача 26.11.2014, необхідно було надати відповідне рішення до 11.12.2014 року.

Проте, як підтверджується матеріалами справи, таких дій Міністерством культури України вчинено не було, доказів зворотного суду не надано.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», принцип мовчазної згоди - принцип, згідно з яким суб'єкт господарювання набуває право на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності без отримання відповідного документа дозвільного характеру, за умови якщо суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою подано в установленому порядку заяву та документи в повному обсязі, але у встановлений законом строк документ дозвільного характеру або рішення про відмову у його видачі не видано або не направлено.

Таким чином, принцип мовчазної згоди можна застосувати у випадку, коли через десять робочих днів з дати подання звернення відповідним органом не прийнято рішення про видачу або відмову у видачі документа дозвільного характеру.

Окрім того, законність вищенаведеного погодження історико-містобудівного обґрунтування для коригування проекту з будівництва офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва за принципом мовчазної згоди підтверджується наявним в матеріалах справи відповідним судовим рішенням Господарського суду міста Києва від 03.12.2015 у справі №910/26462/15 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Бізнес-Гарант» до товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислова компанія «Каскад-Імпекс» про зобов'язання вчинити дії, а саме: повторно звернутися до Міністерства культури України для отримання погодження історико-містобудівного обґрунтування, що було розроблене у 2014 році з метою проведення коригування проекту з будівництва «Офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Златоустівської у Шевченківському районі м. Києва» та про стягнення завданих збитків у розмірі 80 000,00 грн., яке не було оскаржене та набрало законної сили.

За змістом частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Наведеними нормами Кодексу адміністративного судочинства України встановлені преюдиційні обставини, тобто ті обставини, що встановлені в судовому рішенні, яке набрало законної сили. Зазначені преюдиційні обставини є підставами для звільнення від доказування.

Так, згідно вказаного рішення Господарського суду міста Києва від 03.12.2015 у справі №910/26462/15, Господарський суд міста Києва за результатами системного аналізу правових норм прийшов до висновку, що погодження Міністерством культури України історико-містобудівного обгрунтування будівництва офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Златоустівської у Шевченківському районі м. Києва та погодження проекту (коригування) з будівництва Об'єкту, є документами дозвільного характеру в розумінні статті 1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» та пункту 14 статті 15 Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Також, судом вказано, що оскільки відповідач листом № 21 від 20.11.2014 року звернувся до Міністерства культури України з проханням погодити історико - містобудівне обґрунтування (2014 року), а останнє отримане Міністерством 26.11.2014 року, враховуючи, що відповідачем не отримано ані погодження, ані відмови у видачі такого погодження протягом десяти днів з моменту його подачі, суд приходить до висновку, що 18.12.2014 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислова компанія «Каскад- Імпекс» отримало право на погодження від Міністерства культури України розробленого історико- містобудівного обґрунтування (2014 року) для коригування проекту з будівництва «Офісно- житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Золотоустівської у Шевченківському районі м. Києва» за принципом мовчазної згоди.

Таким чином, суд визнав необґрунтованою вимогу товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Бізнес-Гарант» щодо зобов'язання ТОВ «ТПК «Каскад-Імпекс» вчинити дії - повторно звернутися до Міністерства культури України для отримання погодження історико-містобудівного обґрунтування, що було розроблене у 2014 році з метою проведення коригування проекту з будівництва «Офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Златоустівської у Шевченківському районі м. Києва».

З урахуванням встановлених обставин Господарським судом міста Києва у справі №910/26462/15, суд вважає, що у зв'язку з неотриманням позивачем відповідного погодження та отримання позитивних висновків органів охорони культурної спадщини, позивач набув право на включення розробленого історико-містобудівного обґрунтування для коригування проекту з будівництва «Офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Златоустівської у Шевченківському районі м. Києва» до складу проектної документації та здійснення будівельних робіт за принципом мовчазної згоди.

Більш того, представником позивача у письмових поясненнях повідомлено про те, що позивачем 15.04.2016 отримано відповідне погодження історико-містобудівного обґрунтування будівництва офісно-житлового комплексу, що будується на перетині вулиць Павлівської та Златоустівської у Шевченківському районі м. Києва, та проектної документації, що підтверджується відмітками Міністерства культури України на титульному листі, історико-містобудівного обґрунтування та відповідними листами Міністерства культури України №249/10-2/61-16 від 15.04.2016 та №250/10-2/61-16 від 15.04.2016.

Враховуючи викладене, під час судового розгляду справи не знайшли підтвердження доводи відповідача щодо порушення позивачем норм ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відтак суд приходить до висновку щодо обґрунтованості позовних вимог та безпідставність накладення Департаментом штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності на позивача, оскільки виявлені порушення відповідачем під час проведення позапланової перевірки спростовані уже встановленими обставинами судовим рішенням в іншій справі.

Враховуючи вищенаведене в сукупності, беручи до уваги положення п.1 ч. 2 ст. 162 КАС України, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову шляхом визнання протиправною та скасування постанови.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В даному випадку відповідачем не доведено правомірності прийняття спірного рішення.

В той час, позивачем надано достатньо доказів в обґрунтування свої позовних вимог.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Враховуючи положення статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України відшкодування судового збору позивачу не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельно-промислова компанія «Каскад-Імпекс» задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 10.11.2015 №26/15/10/26-7/1011/02/4.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Окружного адміністративного суду міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Головуючий суддя В.П. Шулежко

Суддя І.О. Іщук

Суддя І.М. Погрібніченко