Справа № 805/1228/16-а
Суддя: Бабаш Г.П.
Дата ухвалення: 2016-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

805/1228/16-а

Україна

Донецький окружний адміністративний суд

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 травня 2016 року Справа № 805/1228/16-а

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Бабаш Г.П., розглянувши матеріали позовної заяви Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» до Слов’янської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 11.11.2015 року №Ю-3438-25, -

ВСТАНОВИВ:

Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Слов’янської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 11.11.2015 року №Ю-3438-25.

Відповідно до ст. 107 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з’ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п’ятою ст. 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивач в своїх позовних вимогах просить скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 11.11.2015 року №Ю-3438-25, винесену Шахтарською об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області, тоді як відповідачем по справі визначено Слов’янську об’єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Донецькій області. При цьому, суд зауважує, що відповідно до інформації, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, Шахтарська об’єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Донецькій області перебуває в стані припинення юридичної особи, проте на момент звернення позивача до суду з даним позовом вказаний контролюючий орган не ліквідований.

Таким чином, позивачем не обґрунтовані позовні вимоги саме до Слов’янської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області.

Крім того, згідно ч. 2 ст. 106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів

В порушення зазначеної норми позивачем до позовної не надано оскаржуваної вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 11.11.2015 року №Ю-3438-25, а в разі неможливості її надання – не зазначено про такі обставини.

Також, згідно частини 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви приєднується документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно – правові спори фізичних чи юридичних осіб із суб’єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Рішення, прийнятті суб’єктом владних повноважень, в даному випадку вимога про сплату боргу (недоїмки) від 11.11.2015 року №Ю-3438-25, можуть породжувати підстави для змін майнового стану фізичної чи юридичної особи.

Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

Отже, вимога про скасування рішення суб’єкта владних повноважень, яка впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

Таким чином, звернені до суду вимоги про скасування рішення відповідача – суб’єкта владних повноважень, є вимогами майнового характеру, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача.

Такої ж правової позиції дотримується Вищий адміністративний суд України в листі №165/11/13-12 від 18.01.2012 року.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI, розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано, зокрема, юридичною особою, становить 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25.12.2015 року № 928-VIII, розмір мінімальної заробітної плати з 1 січня 2016 року складає 1378 грн.

З позовної заяви вбачається, що сума боргу позивача, щодо стягнення якої відповідачем винесено вимогу про сплату боргу від 11.11.2015 року №Ю-3438-25, становить 1 380 704,87 грн.

З аналізу наведених норм вбачається, що за подання до адміністративного суду даного адміністративного позову з вимогами майнового характеру позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 20 710,57 грн.

Враховуючи сплату позивачем судового збору у розмірі 1378 грн., позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 19 332,57 грн.

Таким чином, позивачем в порушення вищезазначених норм до суду не надано доказів сплати судового збору у вищезазначеному розмірі.

Крім того, суд зазначає, що згідно ч.1 ст. 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч. 4 статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування» (в редакції, чинній на момент винесення відповідачем спірної вимоги) платник єдиного внеску зобов'язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов’язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Таким чином, виходячи з приписів вищезазначених норм законодавством встановлений 10-денний строк оскарження рішень контролюючого органу з дня отримання платником рішення (вимоги про сплату недоїмки з єдиного внеску).

У відповідності до приписів ч. 1 ст. 100 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Так, з матеріалів позовної заяви вбачається, що спірна вимога винесена відповідачем 11.11.2015 року, проте позивачем не зазначено про дату отримання вказаної вимоги. Також, позивачем до суду надано копію супровідного листа про надіслання на адресу позивача постанови державного виконавця про відкриття виконавчого провадження з виконання вимоги про сплату боргу №Ю-3438-25 від 11.11.2015 року про стягнення з ОКП «Донецьктеплокомуненерго» боргу у розмірі 1380704,87 грн., з якого вбачається, що дана постанова отримана позивачем 09.02.2016 року. Тобто позивач з 09.02.2016 року був обізнаний про наявність винесеної відповідачем спірної вимоги. Позовна заява підписана позивачем 26.04.2016 року, до суду надійшла 05.05.2016р., проте в порушення вищезазначених норм позивачем в позовній заяві не наведено причин пропуску встановленого 10-денного строку для звернення до суду з даним позовом, у зв’язку з чим у суду відсутня можливість з’ясувати поважність причин пропуску строку звернення до суду з даними позовними вимогами.

Згідно ст. 108 КАС України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 106 КАС України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вказані вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше заява буде вважатися не поданою і повернута позивачеві.

За таких обставин зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення зазначених недоліків. Керуючись ст.ст. 106, 108 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» до Слов’янської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 11.11.2015 року №Ю-3438-25 залишити без руху і встановити строк для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви до 30.05.2016 року.

Роз’яснити позивачеві, що при невиконанні вимог даної ухвали, зазначена позовна заява буде повернута.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Донецького апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк апеляційної скарги з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, то апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У випадку подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

.

Суддя Бабаш Г.П.