Справа № 711/8136/14-а
Суддя: Скляренко В. М.
Дата ухвалення: 2015-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 711/8136/14-а
Провадження № 2-а/711/2/15
П О СТ А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2015 року Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді Скляренко В.М.

при секретарі Слабко Ю.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про поновлення строку звернення до суду, визнання незаконною та скасування постанови № 125/337 від 06.06.2014 року про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області про поновлення строку звернення до суду, визнання незаконною та скасування постанови № 125/337 від 06.06.2014 року про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі.

В обґрунтування позову вказує, що 21.05.2014 року Інспекцією ДАБК у Черкаській області було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на обєкті будівництва «Будівництво ШРП №50», за результатами якої складено відповідний акт.

В акті зазначені наступні порушення: проведення в 2013 році капітального ремонту з втручанням в інженерну систему та обладнання у звязку з фізичною зношеністю (встановлено ШГРП-32-2Н) без зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних, без затвердженої в установленому порядку проектної документації, без авторського та технічного нагляду та експлуатація обєкту без прийняття в експлуатацію обєкта будівництва, що є порушенням п.п. 2, 41 ст. 34 та ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 3 п. 2, п. 16 Порядку виконання будівельних робіт, затверджених постановою КМУ №466 від 13.04.2011 року, ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» п. 2 Порядків здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затверджених постановою КМУ №903 від 11.07.2007 року, п. 8, п. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 12 постанови КМУ «Питання прийняття в експлуатацію здійснених будівництвом обєктів» №461 від 13.04.2011 року, абз. 4, п.1 ст. 25 Закону України «Про основи містобудування».

06.06.2014 року, на підставі акту перевірки від 21.05.2014 року, протоколу про адміністративне правопорушення №121 від 21.05.2014 року, припису №102 від 21.05.2014 року, Інспекцією ДАБК винесено постанову №123/337 про притягнення його - ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності ч.ч. 8, 13, 16, 17 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

Вказана постанова 12.06.2014 року ним була оскаржена до ДАБІ України, однак скарга залишена без задоволення, про що свідчить відповідь від 09.07.2014 року, яка отримана ним 14.07.2014 року

Вважає, що постанова №123/337 від 06.06.2014 року про притягнення його до адміністративної відповідальності є незаконною, оскільки відсутні ознаки адміністративного правопорушення.

Вказує, що в грудні 2012 року (28.12.2012 року) у звязку з виявленими дефектами у роботі шафових регуляторних пунктів (виходом із ладу обладнання) та для гарантування справності і безперебійної роботи газопроводів та газового обладнання м. Черкаси у зимовий період 2012-2013р.р. та у відповідності до п. 4.1.5 Правил безпеки системи газопостачання України, затверджених наказом Держнаглядохорони від 01.10.1997 року № 254, ВАТ «Черкасигаз» виконало роботи по заміні обладнання (ШРП), встановивши замість непридатного нове. Вказане обладнання прийняте в експлуатацію в грудні 2012 року згідно з актами приймання в експлуатацію системи газопостачання. Роботи виконувались в якості позапланових аварійно-відновлювальних ремонтів.

Вважає, що роботи по заміні обладнання (ШРП) не є будівельними роботами, а відповідно ШРП не є обєктом будівництва.

Роботи, які було проведено ВАТ «Черкасигаз» є аварійно-відновлювальними роботами по заміні ШРП з метою термінового усунення загрози виникнення аварійної ситуації. Перелік виконаних робіт по ремонту обладнання не підпадає під поняття будівельних робіт, наведеного в ДБН А.2.2-2-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» тому на проведення робіт із заміни обладнання не поширюються вимоги Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також вказує, що після заміни ШРП це обладнання було введено в експлуатацію на підставі акту від 28.12.2012 року, тому безпідставним є викладений в акті перевірки факт використання обладнання без введення його в експлуатацію.

Крім того, вважає, що оскільки ШРП є обладнанням, а не обєктом будівництва, то відсутні обовязки для власника такого обладнання щодо подання декларації, забезпечення авторського та технічного наглядів при проведенні ремонтних робіт обладнання.

Також вказує, що під час складання протоколу про адміністративне правопорушення та під час розгляду справи в Інспекції ДАБК були порушені норми КУпАП, що призвело до порушення його прав.

Так, протокол від 21.05.14 року складено за його відсутності, йому не були розяснені права та не надано можливості зазначити у протоколі пояснення. Крім того, про розгляд справи його не було повідомлено, а лише було направлено на адресу ПАТ «Черкасигаз» постанову від 06.06.2014 року про притягнення його до адміністративної відповідальності. Вказана постанова надійшла на адресу ПАТ «Черкасигаз» 10.06.2014 року. Таким чином його було позбавлено права на участь при розгляді справи та на надання пояснень щодо обставин справи.

В поданих до суду 16.10.2014 року доповненнях до позовної заяви, вказує на той факт, що заступник начальника Інспекції ДАБК у Черкаській області ОСОБА_2 не мав повноважень щодо розгляду справи про адміністративні правопорушення у сфері містобудівної діяльності за матеріалами перевірки від 21.05.2014 року, складеними відносно ПАТ «Черкасигаз» та винесення постанови від 06.06.2014 року №123/337, оскільки згідно наказу Інспекції ДАБК у Черкаській області №317 від 04.06.2013 року, яким затверджено розподіл функціональних обовязків та повноважень між начальником Інспекції та його заступниками (першим заступником та заступником) він не мав на це відповідних прав та повноважень. Також вказує, що посадові особи Інспекції не наділені повноваженнями щодо віднесення обєктів будівництва до тієї чи іншої категорії складності та повноваженнями щодо віднесення до тієї чи іншої категорії складності будь-якого обладнання.

А тому, просить: поновити строк на звернення з даним позовом до суду, передбачений ст. 289 КУпАП, ст. 99 КАС України; визнати незаконною та скасувати постанову №123/337 від 06.06.2014 року по справі про притягнення його ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Судом проведена заміна відповідача з Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Черкаській області на Державної архітектурно-будівельної інспекції України

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_3 адміністративний позов підтримав та просив його задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача, за довіреністю ОСОБА_4, просила відмовити в задоволенні позову з підстав викладених в письмових запереченнях.

Заслухавши пояснення представника позивача ОСОБА_3, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступних підстав.

Статтею 99 КАС України передбачені строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 99 КАС України що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Частиною третьою вказаної статті передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 289 КУпАП передбачено, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач оскаржував постанову № 125/337 від 06.06.2014 року спочатку до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, але листом від 09.07.2014 року вих. № 40-19-2703 йому було відмовлено в задоволенні скарги. До суду позивач звернувся 18.07.2014 року. А тому, суд вважає, що строк звернення до суду з даним позовом ним пропущений з поважних причин та вважає за необхідне його поновити.

Разом з тим, суд приходить до наступного.

Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 6 березня 2008 року «Про практику застосування адміністративними судами окремих положень КАС України під час розгляду адміністративних справ щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень» належить перевірити, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

В судовому засіданні встановлено, що 21.05.2014 року, на підставі направлення для проведення позапланової перевірки №325 від 13.05.2014 року, наказу Інспекції ДАБК у Черкаській області № 249 від 13.05.2014 року листа УСБУ у Черкаській області від 15.02.2014 року, головним державним інспектором ДАБК у Черкаській області Дігтяренко В.М. була проведена перевірка будівництва ШРП №50 м. Черкаси, по вул. Благовісній, 299 (з регулятором РВЕ 3212), за результатами якої складено відповідний акт від 21.05.2014 року.

В вказаного акту вбачається, що за результатами перевірки встановлено, що обєкті будівництва ШРП №50 в м. Черкаси, що знаходиться по вул. Благовісній, 299 ПАТ «Черкасигаз» провело в 2013 році капітальний ремонт з втручанням в інженерну систему та обладнання без зміни їх функціонального призначення у звязку із фізичною зношеністю (встановлено ШГРП-32-2Н з регулятором РВЕ 3212), без зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт, без затвердженої в установленому порядку проектної документації, без авторського та технічного нагляду та експлуатується даний обєкт без прийняття в експлуатацію обєкта будівництва, що є порушенням п. 2 ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 3 п. 2, п. 16, п. 30 Порядку виконання будівельних робіт, затвердж. постановою КМУ від 13.04.2011 року №466, ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2 Порядків здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва обєкта архітектури, затвердж. постановою КМУ №903 від 11.07.2007 року, ч.ч. 8, 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 12 постанови КМУ від 13.04.11 року №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів», абз. 4 ч. 1 ст. 25 Закону України «Про основи містобудування».

21.05.2014 року головним державним інспектором Інспекції ДАБК ОСОБА_5 складено протокол №121 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення, що виявлені та відображені в акті від 21.05.2014 року, та припис №102 щодо усунення виявлених порушень та необхідності приведення до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Також в судовому засіданні встановлено, що 06.06.2014 року заступником начальника Інспекції ДАБК у Черкаській області ОСОБА_2 була винесена постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.ч. 8, 13, 16, 17 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частинами 8, 11, 13, 16, 17 ст. 96 КУпАП (в ред., що діяла на час виниклих правовідносин) передбачена відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд; виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, вчинені щодо об'єктів III категорії складності; експлуатація об'єктів будівництва, які завершені будівництвом з 19 січня 2012 року та не прийняті в експлуатацію, вчинені щодо об'єктів III категорії складності; незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства; незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства. Субєктом даного правопорушення є посадові особи.

Згідно із ст. 1 Закону України «Про основи містобудування» від 16.11.1992 року містобудуванням (містобудівною діяльністю) є цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об'єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об'єктів містобудування, спорудження інших об'єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об'єктів, культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Частиною 1 ст. 25 згаданого Закону, передбачено, що особи є винними, в тому числі у недотриманні державних стандартів, норм і правил при проектуванні і будівництві; виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»ві. 17.02.2011 року об'єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

За ст. 32 цього Закону категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва. Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 згаданого Закону замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Як передбачено ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт проводить орган державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом п'яти робочих днів з дня надходження декларації. Виконувати будівельні роботи, підключати об'єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється.

Відповідно до п. 8 ст. 39 вказаного Закону експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється. Частина 10 вказаної статті визначає, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

За положеннями п. 2 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ №466 від 13.04.2011 року будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та реєстрації відповідною Інспекцією декларації - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорії складності. Згідно із п.16 Порядку, виконання будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорії складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації декларації забороняється. Замовник несе згідно із законом відповідальність за виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, який дає право виконувати такі роботи, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом (п. 30 Порядку).

Як передбачено ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником. У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства. Порядок проведення авторського і технічного наглядів встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку, затвердженого постановою КМУ №903 від 11.07.2007 року «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва обєкта архітектури» передбачено, що авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту. Також п. 2 цього ж Порядку визначено, що технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта.

Пунктом 1 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою КМУ №461 від 13.04.2011 року «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів» визначено, що цей Порядок визначає процедуру прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів. Прийняття в експлуатацію об'єктів, що належать до I-III категорії складності, та об'єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами (далі - Інспекція) поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації (далі - декларація). Експлуатація об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється (п. 12 Порядку).

Крім того, капітальний ремонт це сукупність робіт, які передбачають втручання у несучі конструктивні системи при заміні або відновленні конструкцій, інженерних систем та обладнання, введених в експлуатацію в установленому порядку, обєктів будівництва без зміни їх функціонального призначення та зовнішніх геометричних розмірів у звязку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації обєкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до абзацу 2 пункту 1 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт, будівельні роботи роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту. У разі потреби замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт; 2) реєстрації органом державного архітектурно - будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт щодо обєктів будівництва, що належать до I III категорій складності.

У судовому засіданні встановлено, що позивачем виконані роботи по заміні шафового регуляторного пункту № 50 (далі - ШРП), розташованого у м. Черкаси по вул. Благовісній, 299, з метою термінового усунення загрози виникнення аварійної ситуації.

Відносини у сфері будівництва газотранспортної системи врегульовані у ДБН А.2.2-3- 2012 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", чинними з 01.07.2012р., якими передбачено, що будівництвом є нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об'єктів будівництва (пункт 3.1); об'єкт будівництва - будинки, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об'єкти інженерно-транспортної інфраструктури (пункт 3.2); лінійний об'єкт інженерно-транспортної інфраструктури - наземні, надземні або підземні лінійні об'єкти для пересування людей, транспортних засобів, вантажів, переміщення рідких та газоподібних продуктів, передачі електроенергії тощо (пункт 3.8).

Відповідно до ДБН В.2.5-20-2001 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Зовнішні мережі а споруди. Газопостачання», шафовий регуляторний пункт є комплексом обладнання для зниження тиску газу та підтримання його на заданому рівні, повністю змонтований в заводських умовах, розташований в металевій шафі.

З огляду на вищезазначене, ШРП є саме комплексом обладнання та не є об'єктом будівництва в розумінні ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки до споруд, будівель, ні до лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури не відноситься.

Тобто, роботи, які були проведені позивачем по заміні ШРП, не підпадають під поняття будівельних робіт, які визначені в ДБН А.2.2-3-2012 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", внаслідок чого при здійсненні позивачем вказаних робіт та введенні ШРП в експлуатацію не застосовуються вимоги Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Натомість, суд зазначає, що наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 24.10.2011р. № 640 затверджений порядок технічного огляду, обстеження, оцінки та паспортизації технічного стану, здійснення запобіжних заходів для безаварійного експлуатування систем газопостачання (далі Порядок № 640), пункт 1.1 якого установлює вимоги до технічного огляду та технічного обстеження, оцінки та паспортизації технічного стану об'єктів систем газопостачання (далі - ОСГ), визначення можливості подальшої експлуатації газопроводів, здійснення запобіжних заходів для безаварійного експлуатування ОСГ, а також забезпечення промислової, пожежної та техногенної безпеки і охорони довкілля на цих об'єктах.

Цей Порядок поширюється на системи газопостачання населених пунктів з надлишковим тиском не більше 1,2 МПа, до складу яких входять: розподільні газопроводи; підвідні газопроводи до теплоелектроцентралей (далі - ТЕЦ) і котелень промислових та комунально-побутових підприємств, газорегуляторні пункти, шафові газорегуляторні пункти, газорегуляторні установки, комбіновані будинкові регулятори тиску (далі - КБРТ); споруди і пристрої на газопроводах; засоби захисту об'єктів цієї системи газопостачання від електрохімічної корозії, а також газопроводи-вводи (п. 1.2 Порядку № 640).

Пунктами 11.1-11-4. Порядку № 460 визначено, що системою запобіжних заходів безаварійного експлуатування систем газопостачання передбачається виконання таких робіт: технічне обслуговування (технічний огляд; технічне обстеження; вимірювання тиску газу в газопроводах, вимірювання електропотенціалів на підземних); планові ремонти (поточний ремонт, капітальний ремонт). Аварійновбудовані ремонти належать до позапланових робіт. У відповідності до положень Порядку №640 позивачем проведені аварійно-відбудовні ремонтні роботи щодо встановлення ШРП-25, та введено вказане обладнання в експлуатацію на підставі акту приймання в експлуатацію системи газопостачання від 28 грудня 2012 року.

Відповідно до абз.4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності», субєкти містобудування, які є замовниками будівництва обєктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання обєктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність до експлуатації чи акті готовності обєкта до експлуатації обєктів ІІІ категорії складності у розмірі девяноста мінімальних заробітних плат.

Суд вважає, що за встановлених обстави відсутнє порушення ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та, як наслідок, відсутні підстави для його усунення та притягнення позивача до відповідальності за експлуатацію ШРП, не прийнятого в експлуатацію. До того ж до такої думки прийшов і Черкаський окружний адміністративний суд в своїй постанові від12.05.2015 року.

Таким чином, оцінюючи зібрані у справі та досліджені в судовому засіданні докази, суд приходить до висновку про задоволення позову ОСОБА_1

Стосовно вимог позивача щодо закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення суд вважає, що ці вимоги не можуть бути розглянуті у порядку адміністративного судочинства, оскільки закриття провадження по справі вимагає розгляду цієї справи у порядку, передбаченому КУпАП, що суд в даному разі не здійснює. А тому, цю вимогу слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 4, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 15, 17, 94, 158-163, ч. 2 ст. 171-2 КАС України, ст. 9, 33, 126, 256, 280, 283, 288, 293 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови № 125/337 від 06.06.2014 року про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконною та скасування постанови № 125/337 від 06.06.2014 року про притягнення до адміністративної відповідальності задовольнити..

Визнати незаконною та скасувати постанову заступника начальника Інспекції ДАБК у Черкаській області ОСОБА_2 №125/337 від 06.06.2014 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та накладення на нього штрафу в розмірі 8500 грн.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в частині закриття провадження в адміністративній справі залишити без розгляду.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови з одночасним направленням її копії, особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Головуючий В.М. Скляренко