Справа № 807/1312/15
Суддя: Гебеш С. А.
Дата ухвалення: 2016-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

11 квітня 2016 рокум. Ужгород№ 807/1312/15

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Гебеш С. А., суддів - Гаврилко С.Є., Шешеня О.М.

при секретарі судових засідань - Приходько Т.В.

та осіб, що беруть участь у справі:

позивачів - ОСОБА_2, ОСОБА_3

представника позивачів - ОСОБА_4

представника відповідача - Гашпар Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протоколу, акту, постанови та припису протиправними та їх скасування, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протоколу, акту, постанови та припису протиправними та їх скасування.

Свої позовні вимоги позивачі мотивують тим, що 15.04.2015 року Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Закарпатській області за зверненням громадян гр. ОСОБА_6 та ОСОБА_7 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил громадянами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 по реконструкції власної квартири №2 з виділенням в окреме будинковолодіння в АДРЕСА_1. За результатами перевірки Інспекцією ДАБК 15.04.2015 року було складено акт та протокол про адміністративне правопорушення, а також винесено Приписи №106-П/1007 та №107-П/1007 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству.

За результатами перевірки та вищевказаних актів відповідачем 28.04.2015 року винесено постанови про накладення штрафу №112/1007 та №113/1007, якими за порушення п.2.2.3 ДБН А. 3.1-5-2009 "Організація будівельного виробництва", ст. 11 Закону України "Про архітектурну діяльність" та п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2007р. №903, ч.8 ст.36 Закону України " Про регулювання містобудівної діяльності" та у відповідності до положень ст. 36 КУпАП Позивачів притягнуто до відповідальності за ч.17 ст.96 КУпАП та накладено штраф по 8500 грн. на кожного.

Позивачі та їх представник в судовому засіданні зазначили, що в Управління ДАБІ у Закарпатській області не було правових підстав накладати штраф, виносити оскаржувані акт та припис, так як позивачі володіють на праві приватної власності нерухомим майном, де були проведені будівельні роботи, а також у них наявні інші дозвільні документи, необхідні для користування вказаною земельною ділянкою та квартирою. Крім цього, позивачі вважають, що ними не вчинялися, зокрема, незабезпечення здійснення технічного нагляду на об'єкті будівництва та наведення недостовірних даних в декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.09.2014р. №ЗК 48 стосовно здійснення технічного нагляду, а тому складені за результатами перевірки протоколи, приписи та винесені постанови є протиправними та підлягають скасуванню, так як вважають, що такі прийняті відповідачем із порушенням норм чинного законодавства..

В судовому засіданні позивачі та їх представник заявлені позовні вимоги підтримали та просили суд даний адміністративний позов задовольнити з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача проти задоволення даного адміністративного позову заперечила з підстав викладених у письмових запереченнях, при цьому пояснивши, що позивачами порушено норми п.2.2.3 ДБН А. 3.1-5-2009 "Організація будівельного виробництва", ст. 11 Закону України "Про архітектурну діяльність" та п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2007р. №903, ч.8 ст.36 Закону України " Про регулювання містобудівної діяльності", а відтак оскаржувані акт, припис та постанови винесені в межах та спосіб встановлений чинним законодавством.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь в справі, дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Ч.3.ст.2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як встановлено судом в ході судового розгляду даної адміністративної справи та вбачається із матеріалів такої, 13.03.2015 року гр. ОСОБА_7 звернувся до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області про надання інформації про правомірність будівництва (реконструкції) гр. ОСОБА_3 житлового будинку по вул. Минайська 77/2.

Окрім того, 18.03.2015 року на адресу відповідача за вхід. № У-127/1007-02-41 поступила скарга ОСОБА_6 на неправомірні дії гр. ОСОБА_3 щодо не встановлення огорожі під час будівництва (реконструкції) житлового будинку по вул. Минайська 77/2 м.Ужгород.

На підставі направлення на здійснення позапланової перевірки № 142/1007 від 07.04.2015 року, головним державним інспектором Сікора З.А. в присутності позивачів по справі та головного архітектора проекту Фекете С.С. 15.04.2015 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва об'єкта "Реконструкція власної квартири №2 з виділенням в окреме будинковолодіння в м. Ужгороді, вул. Мукачівська,77", замовниками якого є згідно зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт №ЗК48 від 16 вересня 2014р. ОСОБА_3 та ОСОБА_2.

За результатами проведення такої встановлено, наступні порушення, а саме:

- на будівельному майданчику не влаштовано необхідну огорожу, чим порушено п. 2.2.3 ДБН А.3.1-5-2009 "Організація будівельного виробництва";

- замовниками не забезпечено здійснення технічного нагляду на об'єкті будівництва, чим порушено ст. 11. ЗУ "Про архітектурну діяльність" та п.2 "Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури" затвердженого постановою КМУ від 11.07.2007р. №903;

- в декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.09.2014 р. № ЗК 48 замовниками наведено недостовірні дані стосовно технічного нагляду на об'єкті будівництва, чим порушено п.8 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", про що 15.04.2015 року складено відповідний акт за №142/1007, копія якого наявна в матеріалах даної адміністративної справи.

На підставі акту перевірки головним державним інспектором інспекційного відділу в м. Ужгороді - Сікора З.А винесено протокол про адміністративне правопорушення від 15.04.2015 року. Осіб, які притягалась до адміністративної відповідальності повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, проте позивачі від підписання вказаного протоколу відмовились. У зв'язку з відмовою у їх підписанні та отриманні, такі направлено позивачам засобами поштового зв'язку за їх місцем реєстрації.

Крім того, за результатами перевірки Управлінням ДАБІ 15.04.2015 року винесено приписи №106-П/1007 та №107-П/1007, в яких зазначено: негайно припинити будівельні роботи до усунення виявлених порушень, про виконання вказаного припису повідомити Управлінням ДАБІ у Закарпатській області до 28.04.2015 року.

28.04.2015 року заступником начальника Управління ДАБІ у Закарпатській області - начальником інспекційного відділу у м. Ужгороді Лошак Ю.В. винесено постанови по справі про адміністративне правопорушення № 112/1007 та №113/1007, якими визнано винними ОСОБА_2, ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення, передбаченого за ч.17 ст.96 КУпАП та накладено мінімальний штраф у розмірі 500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 8500 грн. з кожного із позивачів по даній адміністративній справі.

Проаналізувавши вищевказані оскаржувані документи, суд зазначає, що оскаржувані припис та постанова винесені відповідачем із дотриманням вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що суб'єктами містобудування є: замовники будівництва об'єктів містобудування, особи, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, підрядники, які виконують будівельні роботи (інколи замовники і особи, що здійснюють будівельні роботи, співпадають в одній особі).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною першою статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно пункту 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктом 17 вказаного Порядку визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Як передбачено, п.18 Порядку акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Згідно п.19 Порядку припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Пунктом 20 Порядку визначено, що протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Відповідно до Положення про Управління Державної архітектурно-будівельну інспекції в Закарпатській області, затвердженого Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 292 від 22.10.2014 року (надалі - Положення), основними завданнями Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Закарпатській області є забезпечення реалізації державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду у випадках, визначених ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" на території Закарпатської області.

Управління Державної архітектурно-будівельну інспекції в Закарпатській області є органом, уповноваженим державою на здійснення контролю за додержанням вимог законодавства у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. (надалі - Порядок).

Пунктом 5 Порядку встановлено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

- подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

- перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Враховуючи, вищевикладені норми, а також наявність звернення гр. ОСОБА_6Б та ОСОБА_7 до відповідача із заявою та скаргою, суд приходить до висновку, що у відповідача були всі правові підстави для проведення позапланової перевірки та відповідно і складання оскаржуваного акта за результатами такої.

Суд вважає, що перевірка відповідачем проведена із дотриманням вимог чинного законодавства.

Оскаржуваним актом перевірки зафіксовано, які саме порушення допущені позивачами під час будівництва (реконструкції) житлового будинку по вул. Минайська 77/2 м. Ужгород.

Так, зокрема, в оскаржуваному акті від 15.04.2015 року №142/1007 зафіксовано, те що на будівельному майданчику не влаштовано необхідну огорожу, чим порушено п.2.2.3 ДБН А. 3.1-5-2009 "Організація будівельного виробництва".

Дане правопорушення підтверджується актом перевірки від 15.04.2015р., та матеріалами проведеної фотофіксації, копії яких наявні в матеріалах справи.

Про вчинення порушення не заперечують і самі позивачі, про що зазначено в адміністративному позові та не заперечувалось і в ході судового розгляду, а також підтверджено заявою про виконання приписів №106-П/1007 та №107-П/1007 від 15.04.2015р. поданою 08.07.2015р. (вх.№Б-3 84/1007-1.14) до Управління Держархбудінспекції у Закарпатській області, в якій повідомлено про встановлення огорожі.

Що ж до зафіксованих в акті перевірки порушень ст. 11 Закону України " Про архітектурну діяльність" та п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2007р. №903, а саме Замовниками не забезпечено здійснення технічного нагляду на об'єкті будівництва, то суд зазначає наступне.

Так, ст.11 ЗУ " Про архітектурну діяльність" Під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Пункт 2. Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2007р. №903 Технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта.

Як встановлено судом, позивачами під час перевірки надано наступні документи: договір купівлі - продажу нерухомого майна №4250 від 25.122013р. та витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень індексний №15409309 від 25.12.2013р.; містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки №49/2014, видані начальником відділу архітектури та регулювання забудови управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради від 04.04.2014р.; робочий проект, розроблений ГАП - Фекете Степаном Степановичем; експертний звіт щодо розгляду проектної документації в частині міцності, надійності та довговічності об'єкта будівництва від 12.08.2014р. №07-0972-14, виданий філією ТОВ "Укрдержбудекспертиза" у Закарпатській області.

Однак, перевіркою встановлено та зафіксовано, що технічний нагляд на об'єкті будівництва, згідно поданої декларації про початок виконання будівельних робіт, повинен здійснювати інженер з технічного нагляду ОСОБА_11 (кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_1), але договір на проведення технічного нагляду замовниками під час перевірки не пред'явлено.

Разом з тим, в матеріалах справи містяться письмові пояснення гр. ОСОБА_11 від 14.04.2015р. на ім'я начальника Управління ДАБІ у Закарпатській області, з яких вбачається, що договір на проведення технічного нагляду на об'єкті будівництва "Реконструкція власної квартири АДРЕСА_1" з ним не укладався, відповідно, технічний нагляд ним не проводився.

На заперечення цьому, позивачами до суду надано копію підписки представника технічного нагляду від 09.09.2014р., однак, як вбачається зі змісту даної підписки, остання не зареєстрована інспекцією Держархбудконтролю у Закарпатській області, а також складення такої не передбачено чинним законодавством.

Судом встановлено, що позивачами ні під час проведення перевірки, ні на дату винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення, ні під час подання даного адміністративного позову до суду не надано договору на проведення технічного нагляду з гр. ОСОБА_11

Договір від 09.09.2014р., наданий позивачами безпосередньо вже в судовому засіданні, не може бути взятий до уваги при вирішенні даного спору, як належний та допустимий доказ, оскільки виконання умов такого сторонами, щодо здійснення ОСОБА_11 відповідного технічного нагляду, що передбачено умовами такого, спростовується наявними в матеріалах справи доказами.

Також, позивачами, на вимогу суду, не надано підтверджуючих документів про оплату послуг технічного нагляду, про що зазначено в п.2.2 вказаного Договору, що могло слугувати підтвердженням, що такий нагляд гр. ОСОБА_11 все ж таки здійснювався.

Разом з цим, судом встановлено, що позивачами фактично визнано вчинення вказаного правопорушення, про що свідчить подана 08.07.2015р. за вх. №Б-384/1007-1.14 до управління Держархбудінспекції у Закарпатській області письмова заява про виконання приписів №106-П/1007 та №107-П/1007 від 15.04.2015р, шляхом реєстрації повідомлення про зміну даних у декларації про початок виконання будівельних робіт від 16.09.2014р. №ЗК48, а саме, зміну представника технічного нагляду.

Згідно ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Як вбачається судом з матеріалів справи, посадовими особами органу держархбудконтролю, під час перевірки, встановлено незабезпечення замовниками здійснення технічного нагляду на об'єкті будівництва, що, в свою чергу, свідчить про наведення недостовірних даних в декларації про початок виконання будівельних робіт від 16.09.2014р. стосовно особи, яка здійснює технічний нагляд (в даному випадку зазначено гр. ОСОБА_11П.).

Слід також зазначити, що позивачами також порушено ч.8 ст.36 Закону України " Про регулювання містобудівної діяльності", які зафіксовані в акті перевірки, а саме наведення недостовірних даних у декларації про початок виконання будівельних робіт стосовно технічного нагляду на об'єкті будівництва.

Суд вважає, що висновки відповідача, описані в акті перевірки про допущені позивачами порушення, ґрунтуються на вимогах законодавства, встановлені у законний спосіб під час проведення перевірки на підставі поданих самими позивачами ОСОБА_2, ОСОБА_3 для її проведення документів.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно приписів ч.2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В даному випадку ні пояснення позивачів з приводу даного позову, ні долучені ними до матеріалів справи документи не спростовують допущених порушень вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності на момент виникнення спірних правовідносин.

Не знаходять свого підтвердження і доводи позивачів про те, що перевірка, за результатами якої складено оскаржувані документи, проводилася у їх відсутності і про проведення такої їм не було відомо. Це спростовується тим, що для перевірки посадовим особам Управління Держархбудінспекції у Закарпатській області позивачами особисто надано низку документів, які зазначено в акті перевірки від 15.04.2015р. та додатках до протоколу про адміністративне правопорушення від 15.04.2015р.

Згідно ч.2 ст. 36 Кодексу України про адміністративні правопорушення якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. У зв'язку з цим, суд приходить до висновку про правомірність винесених постанов по справі про адміністративне правопорушення від 28.04.2015р. № 112/1007 та №113/1007 в межах санкції, передбаченої ч.17 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення ( за незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду), як за більш серйозне правопорушення з числа вчинених позивачами.

Тому, надаючи правову оцінку діям відповідача при складанні ними вищевказаного акту, з врахуванням зазначених в ньому висновків суд вважає, що відповідач діяв із дотриманням вимог Порядку № 553, а тому правомірно ним було складено і протокол про виявлені порушення та винесено на підставі цього приписи про усунення порушень чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності від 15.04.2015 року.

За результатами проведеної відповідачем перевірки 15.04.2015 року ним складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, які саме порушення виявлено. В даному протоколі визначено, коли саме буде здійснюватися розгляд питання про накладення штрафу за порушення містобудівної діяльності позивачами. Від підписання вказаного протоколу ОСОБА_2, ОСОБА_3 відмовилися.

Що стосується посилань представника позивачів на те, що на момент винесення постанови про накладення штрафу 28.04.2015 року було оформлено новий договір про надання послуг технічного нагляду і змінився інженер з технічного нагляду на будівництві, судом до уваги не приймаються, так як вказані події мали місце вже після проведеної 15.04.2015 року відповідачем перевірки та ніяким чином не впливають на виявлені нею порушення. Штраф накладено за порушення, що зафіксовані в акті перевірки 15.04.2015 року і були вчинені до моменту складання акту та їх фіксації в ньому.

Суд зазначає, що позивачі були повідомлені про час і місце слухання справи про адміністративне правопорушення, мали можливість подати свої заперечення та зауваження, однак таким правом не скористалися.

Відповідно до частини другої статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Проаналізувавши вищевикладене, суд прийшов висновку, що оскаржувані приписи відповідача та відповідно постанови по справі про адміністративне правопорушення № 112/1007 та №113/1007 від 28.04.2015 року, якими позивачів притягнуто до відповідальності за порушення в сфері містобудування, прийняті відповідачем з дотриманням вимог чинного законодавства України та в межах наданих йому повноважень, а тому в задоволенні даного адміністративного позову в цій частині слід відмовити.

Щодо позовних вимог про визнання протиправними та скасування акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил від 15.04.2015р. та протоколу про адміністративне правопорушення від 15.04.2015 року, суд вважає за необхідне зазначити, наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв'язку з здійсненням суб'єктом владних повноважень владних управлінських функцій, а також у зв'язку з публічним формуванням суб'єкта владних повноважень шляхом виборів або референдуму.

Частиною 2 пунктом 1 вказаної статті, визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Акт - це службовий документ, який підтверджує факт проведення перевірки і є носієм інформації про виявлені порушення. Протокол про адміністративне правопорушення є документом, що фіксує вчинення певним суб'єктом адміністративного правопорушення. В іншому випадку, акт перевірки та протокол про адміністративне правопорушення, не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб'єкта та, відповідно не є актом індивідуальної дії у розумінні статті 17 частини 1 КАС України.

З аналізу викладених вище положень нормативно-правових актів вбачається, що акт перевірки, сам по собі не тягне юридичних наслідків для особи, яка перевірялася, та відносно якої вони складені, оскільки акт оформлення результатів перевірки є службовим документом, а не рішенням суб'єкта владних повноважень, оскільки без подальшого прийняття органом державного нагляду (контролю) розпорядчого документа щодо усунення виявлених перевіркою порушень, або звернення ним до суду для застосування заходів реагування, визначених законом, не спричиняє для об'єкта контролю виникнення будь-яких обов'язків та юридичних наслідків. Відповідно, такий акт не породжує правовідносин, що можуть бути предметом публічно-правового спору.

Акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб'єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта (в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки) може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта, або у випадку можливого використання такого акта, як доказу вчинення правопорушення при розгляді відповідного спору. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 24 вересня 2014 року по справі № 21-255а13, яка, згідно приписів ст. 244-2 КАС України є обов'язковою для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить зазначені норми права, та для всіх судів України.

Обов'язковою ознакою рішень суб'єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб'єктів відповідних правовідносин і мають обов'язковий характер. Висновки, викладені у акті (протоколі про адміністративне правопорушення), не породжують обов'язкових юридичних наслідків. Водночас, інформація органу, що викладена в акті (протоколі про адміністративне правопорушення) є лише висновком органу, зазначення якого в акті перевірки (протоколі про адміністративне правопорушення) не суперечить чинному законодавству. Такі твердження акта (протоколу про адміністративне правопорушення) можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень, дій, в основу яких покладені згадувані висновки акта (протоколу про адміністративне правопорушення).

Отже, предметом оскарження можуть бути дії чи бездіяльність чи рішення суб'єкта владних повноважень, в даному випадку відповідача, якщо вони обмежують чи порушують права, свободи чи законні інтереси особи.

Враховуючи викладене, суд дійшов обґрунтованого висновку, що акт перевірки та протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб'єкта владних повноважень у розумінні статті 17 КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов'язків для осіб, діяльність яких перевірялися, тому такі не можуть бути предметом оскарження.

Таким чином, з врахуванням норми вищевказаних статей КАС України, а також те, що оцінка діям відповідача при складанні даного акту та протоколів про адміністративне правопорушення надавалась судом при розгляді даної справи, суд приходить до висновку, що в задоволенні цієї частини позовних вимог слід також відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.11, 70, 71, 86, 94, 160-163 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протоколу, акту, постанови та припису протиправними та їх скасування - відмовити повністю.

Постанова суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення, а у разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України.

Головуючий суддя Суддя Суддя C.А. Гебеш С.Є.Гаврилко О.М. Шешеня