Справа № 812/407/16
Суддя: С.В. Борзаниця
Дата ухвалення: 2016-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 квітня 2016 рокуСєвєродонецькСправа № 812/407/16

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Борзаниця С.В., перевіривши матеріали адміністративного позову Фінансового управління Білокуракинської районної державної адміністрації до Управління державної казначейської служби України у Білокуракинському районі Луганської області про визнання протиправною бездіяльності та зобовязання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов вищевказаний адміністративний позов.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суд дійшов наступного.

Частиною третьою статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову субєктом владних повноважень. Субєкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобовязаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху для усунення недоліків з наступних підстав.

Позивачем до адміністративного позову не додано документу про сплату судового збору, проте в прохальній частині позовної заяви Позивач просить суд звільнити його від сплати судового збору.

Дослідивши вказане клопотання, суд дійшов наступного.

01.09.2015 набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 № 484-VIII, яким внесено зміни в Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI. Позивача не віднесено до осіб, які згідно зі ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнені від сплати судового збору за подання позову.

Відповідно до ч. 1 статті 88 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір»).

Враховуючи вищевикладене, підставою для відстрочення сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони.

Окрім того, Вищим адміністративним судом України в Довідці про результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами Закону України «Про судовий збір» від 23.01.2015 зазначено, що якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як субєкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Таким чином, позивачем, який діє як субєкт владних повноважень, не надано належних та допустимих доказів на підтвердження його неплатоспроможності та відсутності фінансування, тому суд вважає клопотання позивача необґрунтованим та не знаходить підстав для його задоволення.

Частиною 2 статті 87 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір, зокрема, справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI зі змінами за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано субєктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» установлено на 2016 рік мінімальну заробітну плату в місячному розмірі з 1 січня 1378 гривень.

Згідно з пунктом другим частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В прохальній частині позовної заяви позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Позивачем не сплачено судовий збір.

Таким чином, Позивачу слід сплатити судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру та надати суду оригінал відповідного платіжного документа.

Окрім того, статтею 48 КАС України встановлена адміністративна процесуальна правосубєктність.

Так, частиною 3 статті 48 КАС України визначено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов'язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Відповідно до частини 1 статті 50 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб'єкти владних повноважень (частина 2 статті 50 КАС України).

Позивачу слід надати суду докази на підтвердження його право звернення до суду в якості позивача, тобто адміністративної процесуальної правосубєктності (реєстраційні документи, статут, положення тощо).

Згідно з частиною першою статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтею 108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Фінансового управління Білокуракинської районної державної адміністрації до Управління державної казначейської служби України у Білокуракинському районі Луганської області про визнання протиправною бездіяльності та зобовязання вчинити певні дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу у строк до 16 травня 2016 року усунути зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви шляхом надання до суду документа про сплату судового збору за подання до адміністративного суду субєктом вданих повноважень адміністративного позову немайнового характеру, а також надати докази на підтвердження права звернення до суду в якості позивача (реєстраційні документи, статут, положення тощо), в іншому випадку позовну заяву буде повернуто позивачу

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Донецького апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому проваджені або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяОСОБА_1