Справа № 815/800/16
Суддя: Стеценко О. О.
Дата ухвалення: 2016-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

815/800/16

справа № 815/800/16

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 квітня 2016 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Стеценко О.О.

за участю секретаря - Вітер А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду справу за адміністративним позовом фірми "Світал" у формі приватного підприємства до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу № 209 від 19 лютого 2016 року,–

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду звернулась фірма "Світал" у формі приватного підприємства з адміністративним позовом до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління ДФС в Одеській області № 209 від 19 лютого 2016 року «Про проведення фактичної перевірки».

В судове засідання, призначене на 26 квітня 2016 року, повноважний представник позивача не з’явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином та своєчасно, про що свідчить наявна в матеріалах справи довідка про направлення судової кореспонденції факсимільним зв’язком (а.с.63). Жодних клопотань від позивача про відкладення судового розгляду, або розгляд справи у його відсутність до суду не надходило. З урахуванням викладеного, судом визнано неповажною неявку позивача в судове засідання.

В судовому засіданні судом представником відповідача було заявлено клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду, у зв’язку з повторною неявкою позивача в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 33 КАС України, судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

В судове засідання, призначене на 19 квітня 2016 року, повноважний представник позивача не з’явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином та своєчасно, про що свідчить наявний в матеріалах справи довідковий лист (а.с.56). Жодних клопотань від позивача про відкладення судового розгляду, або розгляд справи у його відсутність до суду не надходило.

З урахуванням викладеного, судом визнано неповажною неявку позивача в судове засідання.

Відповідно до положень, передбачених ч. 1, 2 ст. 49 КАС України особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки та зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Крім наявних прав особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов'язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов'язки другої особи, яка бере участь у справі.

Згідно ч. 1 ст.122 КАС України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

З аналізу зазначених процесуальних норм вбачається, що право на розгляд справи судом протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, належить як позивачу, так і відповідачу.

Суд також звертає увагу на те, що ст. 122 КАС України встановлено розумний строк розгляду адміністративної справи. Повторну неявку позивача суд розцінює, як спрямовану на затягування розгляду справи або втрату інтересу до заявленого позову.

З вказаних підстав суд вважає, що не з'являючись у судові засідання, позивач, недобросовісно користується належними йому процесуальними правами та порушує права інших учасників процесу.

Якщо особи які беруть участь у справі, не можуть з поважних причин прибути до суду, то відповідно до ч.2 ст.40 КАС України вони зобов’язанні завчасно повідомити суд про неможливість прибуття та її причини. «Завчасно» означає необхідність повідомити у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання. Спосіб повідомлення може бути різним (закон їх не обмежує) – телефоном, поштою, тощо.

Остаточно поважність причин неприбуття оцінюватиме суд у кожному конкретному випадку з метою визначення правових наслідків такого неприбуття.

Неповідомлення про причини неприбуття за правовими наслідками прирівняне до неприбуття в судове засідання без поважних причин.

Причини неприбуття слід визнавати неповажними, якщо за таких причин особа мала реальну можливість прибути в судове засідання або надіслати свого представника. Якщо ж прибуття в судове засідання могло потягнути за собою завдання шкоди цінностям вищим, ніж інтереси розгляду справи (наприклад, здоров’ю чи навіть життю особи), то причини неприбуття суд визнає поважними. Тож поважність причини неприбуття є оціночною категорією, яка залежить від конкретних обставин, тому про вирішення цього питання суд постановляє вмотивовану ухвалу.

Неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено.

«Повторність» означає вчинення знову, тобто основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. При цьому черговість та порядок вчинення дій не впливає на факт їх повторності. А тому «повторне неприбуття», як підстава для залишення позовної заяви без розгляду, означає нез’явлення у судове засідання два чи більше разів без поважних причин протягом усього розгляду справи ( та не обов’язкове двічі підряд).

Вивчивши матеріали справи в частині, що стосуються зазначеного питання, суд дійшов висновку, що адміністративний позов має бути залишений без розгляду на підставі п.4 ч. 1 ст. 155 КАС України, оскільки має місце повторна неявка позивача у судове засідання без поважних причин, без повідомлення ним про причини неприбуття.

На підставі викладеного та керуючись ст. 40, ч. 3 ст. 128, п. 4 ч. 1 ст. 155, ст.ст. 160, 165 України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов фірми "Світал" у формі приватного підприємства до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління ДФС в Одеській області № 209 від 19 лютого 2016 року «Про проведення фактичної перевірки» – залишити без розгляду.

Роз’яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги, або в порядку ч. 3 ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Стеценко О.О.