Справа № 808/1282/16
Суддя: Дуляницька Світлана Мефодіївна
Дата ухвалення: 2016-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

808/1282/16

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

22 квітня 2016 року

Справа № 808/1282/16

м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Дуляницька С.М., перевіривши матеріали адміністративного позову за позовною заявою

Товариства з обмеженою відповідальністю "Профіт - контроль"

до Державної податкової інспекції у Солом'янському районі Головного управління ДФС у м.Києві, Державної податкової інспекції у Заводському районі м.Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління Державної казначейської служби України в м.Запоріжжі

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов’язання вчинити певні дії

та виконання вимог ст.ст. 105, 106 КАС України,

ВСТАНОВИВ:

"19" квітня 2016 р. до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Профіт - контроль" (далі - позивач) до Державної податкової інспекції у Солом'янському районі Головного управління ДФС у м.Києві (далі - відповідач 1), Державної податкової інспекції у Заводському районі м.Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі - відповідач 2), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління Державної казначейської служби України в м.Запоріжжі, в якому позивач просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати рішення Державної податкової інспекції у Солом'янському районі Головного управління ДФС у м.Києві від 24.09.2015 "Про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість";

Позовна заява не відповідає вимогам статті 106 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 106 КАС України, на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів. Позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача 1 від 24.09.2015 "Про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість", однак такого рішення позивач до позовної заяви не додав, причини неможливості його подання не зазначив. А відтак, позивачу слід подати копію оскаржуваного рішення по одному примірнику для суду та для кожного з відповідачів та третіх осіб.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Слід зауважити, що відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до абз.2 ст.8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" розмір мінімальної заробітної плати становить 1378 грн. 00 коп.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру суб'єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем – 1 розмір мінімальної заробітної плати; майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Всупереч вимогам ч.3 ст.106 КАС України позивачем до позовної заяви не додано доказів сплати до відповідного бюджету судового збору у розмірі, визначеному ст.4 Закону України "Про судовий збір".

Позовна заява містить три вимоги немайнового характеру, за кожну з яких позивачу слід сплатити судовий збір в розмірі 1378 грн. (всього: 3 х 1378 = 4134 грн.) та одну вимогу майнового характеру (зобов'язати відповідача 2 надати Управлінню Державної казначейської служби України в м.Запоріжжі висновок із зазначенням суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 19353827,57 грн., за травень-червень 2015 року, яка підлягає відшкодуванню з Державного бюджету на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Профіт - контроль"), за яку позивачу слід сплатити судовий збір в розмірі 290307,41 грн.

Таким чином позивачу слід сплатити судовий збір в загальній сумі 294 441,41 грн.

До позовної заяви додано клопотання про відстрочку сплати судового збору. Однак, з доданих до позовної заяви документів не вбачається підстав для задоволення такого клопотання з огляду на таке.

Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи (ч.1 ст.87 КАС України).

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч.2 ст.87 КАС України).

Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк (ч.1 ст.88 КАС України).

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі (ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір").

Судові витрати – це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв'язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв'язку з вирішенням конкретної справи.

З урахуванням наведених норм права єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.88 КАС України, ст.8 Закону України "Про судовий збір" повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч.1, ч. 2 ст.10 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників адміністративного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Без надання документів про рух коштів по всім, без виключення рахункам позивача, інформації про стан активів підприємства, суд не має можливості задовольнити вказане клопотання та відстрочити позивачу сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, встановлених ст. 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 108, 160, 165 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання позивача про відстрочку сплати судового збору.

2. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Профіт - контроль" до Державної податкової інспекції у Солом'янському районі Головного управління ДФС у м.Києві, Державної податкової інспекції у Заводському районі м.Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Управління Державної казначейської служби України в м.Запоріжжі про визнання протиправним та скасування рішення, зобов’язання вчинити певні дії - залишити без руху.

3. Надати Товариству з обмеженою відповідальністю "Профіт - контроль" строк для усунення недоліків позовної заяви - до 13 травня 2016 року.

4. Недоліки позовної заяви усунути шляхом надання до позовної заяви копії оскаржуваного рішення від 24.09.2015 "Про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість" по одному примірнику для суду та для кожного з відповідачів та третіх осіб; оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 294 441,41 грн.

5. Роз’яснити, що згідно з п. 1 ч. 3 ст. 108 КАС України, якщо у встановлений судом строк, позивач не усуне недоліки позовної заяви, її буде повернуто позивачу з усіма доданими до неї матеріалами.

6. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась з позовом.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали (якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то в 5-денний строк з дня отримання цією особою копії ухвали) апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя С.М.Дуляницька

13 травня 2016 року