Справа № 816/295/16
Суддя: Ф.Ф. Соколенко
Дата ухвалення: 2016-04-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2016 року м. ПолтаваСправа № 816/295/16

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Соколенка Ф.Ф.,

за участю:

секретаря судового засідання - Шулик Н.І.,

представника позивача - Кішка Д.О.,

представника відповідача - Хорішка А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Полтавське хлібоприймальне підприємство" до Державної податкової інспекції у м.Полтаві Головного управління ДФС у Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

10 березня 2016 року Приватне акціонерне товариство "Полтавське хлібоприймальне підприємство" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у м.Полтаві Головного управління ДФС у Полтавській області про визнання протиправними дій ДПІ у м. Полтаві щодо відображення в інтегрованій картці платника орендної плати за землю ПрАТ "Полтавське ХПП" суми податкового боргу з орендної плати за землю у розмірі 292 469,53 грн, зобов"язання ДПІ у м. Полтаві внести зміни до інтегрованої картки платника орендної плати за землю ПрАТ "Полтавське ХПП" шляхом відображення сплати податкових зобовязань та виключення сум податкового боргу з дати нарахування таких сум, а саме: із земельного податку з юридичних осіб, відповідно до призначень платежів, вказаних у платіжних дорученнях від 24.02.2015 №1 на суму 122 469,53 грн з призначення платежу орендна плата за січень 2015 року та від 04.03.2015 №11 на суму 170 000 грн з призначення платежу орендна плата за лютий-березень 2015 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 06.04.2015 ДПІ у м. Полтаві винесено вимогу №1729-25 на суму 244938,96 грн. Вказану податкову вимогу визнано протиправною та скасовано постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 14.05.2015 у справі №816/1370/15, що залишена без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 21.07.2015. Разом з тим, відповідачем не враховано висновки суду та 23.09.2015 сформовано податкову вимогу №2247-23 на суму 156906,15 грн. Однак, постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 01.12.2015 у справі №816/4424/15, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 09.02.2016, вказану податкову вимогу визнано протиправною та скасовано. Оскільки зазначеними судовими рішення встановлено, що у позивача відсутній узгоджений податковий борг з орендної плати, позивач 19.11.2015 звернувся до ДПІ у м. Полтаві із заявою про внесення змін до інтегрованої картки підприємства шляхом відображення сплати податкових зобов'язань та виключення з неї відомостей про наявний податковий борг зі сплати земельного податку у розмірі 292469,53 грн. Однак, листом від 17.12.2015 контролюючий орган відмовив платнику податків у внесенні відповідних коригувань до інтегрованої картки, що стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві.

Представник відповідача проти позову заперечував, просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що скасування податкових вимог не має наслідком скасування податкового боргу платника податків та не звільняє останнього від його сплати. Вказував на те, що за позивачем обліковується податковий борг зі сплати орендної плати з юридичних осіб. Оскільки сума податкового боргу до Державного бюджету України не надходила, відомості про неї відображено в інтегрованій картці ПАТ "Полтавське хлібоприймальне підприємство". Крім того, зазначав, що підприємством повністю сплачено податкове зобов'язання за період січень-березень 2015 року і станом на момент звернення до суду з даним позовом у платника відсутня заборгованість зі сплати орендної плати за казаний період.

Заслухавши представників позивача та відповідача, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 18.02.2015 ПрАТ "Полтавське ХПП" подано до ДПІ у м. Полтаві податкову декларацію з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) за 2015 рік, у якій самостійно нараховано до сплати суму орендної плати за землі державної або комунальної власності на 2015 рік, у тому числі за січень-листопад у розмірі - 122469,53 грн щомісячно, грудень -122469,46 грн.

ПрАТ "Полтавське ХПП" подано 25.02.2015 до Полтавського РУ ПАТ "Банк "Фінанси та Кредит" платіжне доручення від 24.02.2015 № 1 на суму 122469,53 грн з визначеним призначенням платежу "орендна плата за землю за січень 2015 року" та 04.03.2015 подано платіжне доручення від 04.03.2015 № 11 на суму 170 000 грн з визначеним призначенням платежу "орендна плата за землю за лютий, березень 2015 року". Вказані платіжні доручення банківська установа прийняла до виконання, що підтверджується наявними в матеріалах справи платіжними дорученнями з відмітками банку від 25.02.2015 та від 04.03.2015.

Листами від 03.03.2015 №421 та від 01.04.2015 № 712 ПАТ "Полтавське ХПП" повідомило контролюючий орган про перерахування орендної плати за землю згідно платіжних доручень від 24.02.2015 № 1 на суму 122469,53 грн та від 04.03.2015 № 11 на суму 170 000 грн.

Залучені до матеріалів справи копії платіжних доручень містять відмітки про їх отримання банком.

У зв'язку з ненадходженням до бюджету вказаної суми податкового зобов'язання, у інтегрованій картці платника податків - ПАТ "Полтавське ХПП" відображено відомості про податковий борг зі сплати земельного податку.

06.04.2015 ДПІ у м. Полтаві винесено податкова вимога № 1729-25 за узгодженими грошовими зобов'язаннями з орендної плати за землю на суму 244938,96 грн. та прийнято рішення № 5697/10/16-01-25-02-30 про опис майна позивача, що перебуває у його власності (господарському віданні або оперативному управлінні), у податкову заставу.

Позивач не погодився з податковою вимогою від 06.04.2015 № 1729-25 та рішенням про опис майна у податкову заставу від 06.04.2015 №5697/10/16-01-25-02-30, у зв'язку з чим оскаржив їх до суду.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 14.05.2015 у справі №816/1370/15-а, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 21.07.2015, визнано протиправними та скасовано податкову вимогу Державної податкової інспекції у м. Полтаві Головного управління Міндоходів у Полтавській області №1729-25 від 06 квітня 2015 року та рішення №5697/10/16-01-25-02-30 від 06 квітня 2015 року про опис майна у податкову заставу.

Матеріалами справи підтверджено, що платіжними дорученнями від №2742 від 06.04.2015, №4480 від 21.05.2015, №5633 від 19.06.2015, №6941 від 27.07.2015, №9493 від 27.08.2015, №10151 від 14.09.2015 позивач перерахував до бюджету орендну плату за березень, квітень, травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень 2015.

Однак, вказані суми зараховано в рахунок погашення податкового боргу ПАТ "Полтавське ХПП" зі сплати орендної плати за землю, що виник у зв'язку з невиконанням Філією "Полтавське регіональне управління" АТ "Банк" Фінанси та Кредит" м. Полтава платіжних доручень позивача.

У зв'язку з цим у системі електронного адміністрування орендної плати за землю за рахунком позивача значиться податковий борг в розмірі 144 412,88 грн та пеня за несвоєчасну сплату грошового зобов'язання в розмірі 12 493,27 грн.

23.09.2015 ДПІ у м. Полтаві винесена податкова вимога №2247-23 за узгодженими грошовими зобов'язаннями з орендної плати за землю на суму 156906,15 грн.

28.09.2015 ДПІ у м. Полтаві прийнято рішення №6102/10/16-01-23-02-11 про опис майна позивача, що перебуває у його власності (господарському віданні або оперативному управлінні), у податкову заставу.

Не погодившись з даними рішеннями, позивач оскаржив їх до суду.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 01.12.2015 у справі №816/4424/15-а, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 09.02.2016, визнано протиправними та скасовано податкову вимогу №2247-23 від 23 вересня 2015 року та рішення №6102/10/16-01-23-02-11 від 28 вересня 2015 року про опис майна у податкову заставу.

Як вбачається із пояснень представника позивача, 19.11.2015 позивач звернувся до ДПІ у м. Полтаві із заявою про внесення змін до інтегрованої картки ПАТ "Полтавське ХПП" шляхом відображення сплати податкових зобов'язань та виключення сум податкового боргу з дати нарахування таких сум, а саме: із земельного податку з юридичних осіб, відповідно до призначень платежів, вказаних у платіжних дорученнях від 24.02.2015 №1 на суму 122 469,53 грн з призначення платежу орендна плата за січень 2015 року та від 04.03.2015 №11 на суму 170 000 грн. з призначення платежу орендна плата за лютий-березень 2015 року.

Листом від 17.12.2015 року вих. №5803/10/16-01-20-02-44 контролюючий орган відмовив платнику податків у внесенні відповідних коригувань до інтегрованої картки по орендній платі з юридичних осіб стосовно наявності податкового боргу.

Не погодившись із відображенням в інтегрованій картці платника орендної плати за землю ПАТ "Полтавське ХПП" суми податкового боргу з орендної плати за землю у розмірі 292 469,53 грн, ПАТ "Полтавське ХПП" звернулось до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку позовним вимогам позивача, суд виходить із наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо визначення компетенції контролюючих органів, повноважень і обов'язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальності за порушення податкового законодавства, урегульовані Податковим кодексом України.

За приписами статті 191 Податкового кодексу України контролюючі органи виконують, окрім іншого, такі функції: здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів; контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів; забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів; організовують інформаційно-аналітичне забезпечення та автоматизацію процесів адміністрування.

Відповідно до п. 129.6 ст. 129 Податкового кодексу України, за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", з вини банку такий банк сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених цим Кодексом, а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів (обов'язкових платежів) до бюджету або державного цільового фонду. При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції.

Згідно положень пп.129.3.1 п. 129.3 ст. 129 Податкового кодексу України, нарахування пені закінчується у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, та/або в інших випадках погашення податкового боргу та/або грошових зобов'язань.

Правовий аналіз наведених нормативних приписів дозволяє погодитись із висновком податкового органу, що законодавець не звільняє платника податків від обов'язку сплатити суму основного зобов'язання або податкового боргу, а лише звільняє від відповідальності за порушення строків зарахування такого зобов'язання або боргу до бюджетів або державних цільових фондів, зокрема фінансової, як то - нарахування пені.

Отже, не зважаючи на звільнення від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі податків, зборів та інших платежів до бюджетів, приписи пп.129.3.1 п.129.3 та п.129.6 ст. 129 Податкового кодексу України при їх логічному тлумаченні покладають на платника податків обов'язок погасити суму основного зобов'язання шляхом її зарахування на відповідні рахунки органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Разом із тим, положення п. 36.1 ст. 36 Податкового кодексу України визначають податковим обов'язком обов'язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

У той же час, приписами п.9.3 ст.9 та п.10.5 ст.10 Кодексу передбачено, що зарахування загальнодержавних та місцевих податків та зборів до державного і місцевих бюджетів здійснюється відповідно до Бюджетного кодексу України.

В свою чергу, положеннями ч.5 ст.45 та ч.5 ст.78 Бюджетного кодексу України передбачено, що податки і збори (обов'язкові платежі) та інші доходи державного/місцевого бюджету визнаються зарахованими до державного/місцевого бюджету з дня зарахування на єдиний казначейський рахунок/та рахунки, відкриті в установах банків державного сектору згідно з частиною другою цієї статті, і не можуть акумулюватися на рахунках органів, що контролюють справляння надходжень бюджету.

У пункті 61.1 статті 61 цього Кодексу визначено, що податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.2 статті 62 Податкового кодексу України).

Відповідно до статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з приписами підпункту 72.1.1.1 пункту 72.1 статті 72 Податкового кодексу України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, звітах про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, інших звітних документах.

У пункті 74.1 статті 74 вказаного Кодексу зазначено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Механізм ведення територіальними органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, встановлено Порядком ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів, затвердженим наказом Міністерства доходів і зборів України від 05.12.2013 року №765 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 04.02.2014 року за №217/24994 (далі - Порядок обліку).

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку обліку визначено, що з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску територіальними органами Міндоходів відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися платниками, а для обліку сум передоплати - за кожним платником.

Згідно з пунктом 11 розділу ІІ Порядку обліку форми інтегрованих карток платника мають лицьовий та зворотний боки.

Зворотний бік інтегрованої картки відображає стан розрахунків платника (суми нарахованого та сплаченого платежів, пені, штрафних (фінансових) санкцій, процентів за користування розстроченням (відстроченням) грошових зобов'язань (податкового боргу), суми податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, надміру та/або помилково сплачені, заявлені до відшкодування тощо) за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами, операції, що проводяться з коштами передоплати.

На лицьовому боці інтегрованої картки відображається додаткова інформація щодо стану розрахунків платника за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами та передоплатою.

За приписами пунктів 1, 2 розділу ІІІ Порядку обліку нарахуванню в інтегрованій картці платника підлягають: зобов'язання, штрафні санкції та пеня за податками, зборами, митними платежами, самостійно визначені платником; суми до сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником; зобов'язання, штрафні санкції та пеня за податками, зборами, митними платежами, суми до сплати єдиного внеску, визначені територіальним органом Міндоходів та узгоджені відповідно до чинного законодавства; пеня за порушення встановлених строків погашення узгоджених сум зобов'язань за податками, зборами, митними платежами, єдиним внеском; пеня на суму заниження податкового зобов'язання, нарахованого територіальним органом Міндоходів або платником; проценти за користування розстроченням (відстроченням).

Зобов'язання, штрафні санкції, пеня за податками, зборами, митними платежами, суми до сплати єдиного внеску, самостійно визначені платником у звітності, відображаються територіальним органом Міндоходів в інтегрованій картці платника.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку обліку у разі наявності у платника податкового боргу за податками, зборами територіальні органи Міндоходів зобов'язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник, в рахунок погашення боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником. У такому самому порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника відповідно до статті 95 Податкового кодексу України або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Отже, будь-які нарахування, збільшення або зменшення сум податкових зобов'язань платника податків, розрахунки з бюджетом контролюючий орган відображає в інтегрованій картці платника податків.

При цьому згідно з пунктом 1 розділу IV Порядку обліку для забезпечення контролю за повнотою та своєчасністю розрахунків платників територіальні органи Міндоходів проводять оперативний облік надходжень за податками, зборами, митними платежами на підставі документів, визначених Порядком взаємодії органів Міністерства доходів і зборів України та органів Державної казначейської служби України в процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженим наказом Міністерства доходів і зборів України, Міністерства фінансів України від 04 грудня 2013 року №760/1031, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 25 грудня 2013 року за №2193/24725.

Відповідно до пункту 5 розділу IV Порядку обліку, дані про надходження податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску відображаються територіальним органом Міндоходів, на який покладено функції з ведення обліку відповідного платежу, в інтегрованій картці платника і в реєстрі надходжень та повернень у день отримання від органів Державної казначейської служби України відомостей про зарахування та повернення надміру сплачених платежів у вигляді електронного реєстру розрахункових документів.

Таким чином, з метою обліку нарахованих і сплачених сум платежів до бюджету контролюючі органи на кожний поточний рік відкривають платнику податків інтегровані картки, за якими відображається стан розрахунків платників з бюджетом, при цьому відомості про сплату податкових зобов'язань платниками податків обліковуються у таких картках за даними електронних реєстрів розрахункових документів, наданих органами державної казначейської служби.

Разом з тим, внесення змін до інтегрованої картки платника податків та виключення з неї відомостей про суми податків у разі їх сплати, але не перерахування таких податків з вини банку призведе до ситуації, коли фактично кошти за податковим боргом до бюджету не надійдуть, однак, сума податкового боргу буде виключена з картки платника податків, що призведе до втрати дохідної частини бюджету.

Сторони у справі не заперечують, що сума коштів у розмірі 292469,53 грн не надійшла до Державного бюджету України.

За таких обставин, у відповідача відсутні підстави для виключення з інтегрованої картки позивача відомостей про несплату останнім узгодженого грошового зобов'язання з податку на прибуток страхових організацій у вищезазначеному розмірі.

Окрім того, матеріали справи в їх сукупності свідчать про обізнаність позивача з невиконанням ПАТ "Банк "Фінанси та кредит" платіжних доручень ПАТ "Полтавське ХПП" про перерахування коштів до бюджету.

Натомість позивач з березня 2015 року не вжив жодних заходів щодо сплати узгодженого грошового зобов'язання з орендної плати з юридичних осіб в інший спосіб.

Так само, позивач не надав доказів ведення претензійно-позовної роботи з банком.

Судовими рішеннями по справах №816/1370/15-а та №816/4424/15-а встановлено відсутність винних дій позивача щодо неперерахування до бюджету відповідної суми, і саме у зв'язку з цим скасовано податкові вимоги контролюючого органу. В той же час, в межах вказаних судових справ не розглядалося питання правомірності відображення в інтегрованій картці платника податків відповідних сум як податкового боргу, а тому посилання позивача на те, що відповідна сума не є податковим боргом, безпідставне.

Таким чином, захист прав позивача у обраний ним спосіб призведе до порушення прав та інтересів держави в особі Державної податкової інспекції у м. Полтаві Головного управління ДФС у Полтавській області.

За вищевикладених обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову ПАТ "Полтавське хлібоприймальне підприємство". А відтак, у задоволенні позовних вимог позивача необхідно відмовити у повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 8, 9, 10, 11, 71, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову Приватного акціонерного товариства "Полтавське хлібоприймальне підприємство" до Державної податкової інспекції у м.Полтаві Головного управління ДФС у Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов'язання вчинити дії відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення постанови з одночасним надісланням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Повний текст постанови складено 27 квітня 2016 року.

Суддя Ф.Ф. Соколенко