Справа № 805/744/16-а
Суддя: Бабіч С.І.
Дата ухвалення: 2016-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2016 р. Справа №805/744/16-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов'янськ, вул. Добровольського, 1

час прийняття постанови: 15 година 45 хвилин

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бабіча С.І., за участю секретаря судового засідання Проніна Д.С. та представників сторін:

позивача - Масляк В.В., Чемьоркіної Ю.Л.,

відповідача - Ламєкіна С.М., Ротар О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "Зевс Кераміка" до Слов'янської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області про зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство «Зевс Кераміка» звернулось до суду з позовом до Слов'янської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області про зобов'язання вчинити певні дії.

Позивач просить суд зобов'язати відповідача провести залік надмірно сплачених позивачем грошових коштів з податку на прибуток в сумі 220 000 грн., у рахунок сплати податкового зобов'язання з податку на прибуток нерезидента.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що до Слов'янської ОДПІ позивач надавав заяву про зарахування переплати з податку на прибуток в рахунок сплати податку на доходи нерезидентів в сумі 220 000,00 грн. Однак, станом на дату звернення до суду попри спливання визначеного законодавством 20-денного терміну безпідставно не здійснене зарахування суми переплати 220 000,00 грн. в рахунок сплати податку на доходи нерезидентів.

Просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представники позивача у судовому засіданні підтримали доводи позовної заяви та просили позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засідання проти доводів позовної заяви заперечував, зазначивши, що позивачем до податкового органу була подана заява про зарахування провести залік надмірно сплачених грошових коштів з податку на прибуток у сумі 220 000 грн., у рахунок сплати податкового зобов'язання з податку на прибуток нерезидентів.

На виконання п.п.3.16 п.3 Наказу № 2 після отримання листів від позивача податковим органом складено паспорт-висновок щодо повернення надміру сплачених сум з податку на прибуток у сумі 220 000 грн., у рахунок податку на прибуток іноземних юридичних осіб, якій спрямовано до координаційно - моніторингового управління ГУ ДФС у Донецькій області.

Листом ГУ ДФС у Донецькій області № 1076/7/05-99-20-01-04-4 від 16.02.2016 року податковий орган повідомив наступне.

Станом на 01.02.2016 року по особовому рахунку платника рахуються надміру сплачені кошті по коду бюджетної класифікації 11021000 «Податок на прибуток приватних підприємств» надміру сплачені кошті (переплата) у сумі 2 805 685,45 грн.

Надміру сплачені кошти виникли, зокрема, по граничному терміну сплати 11.03.2014 року відповідно до декларації з податку на прибуток за 2013 рік (форма 10100112 від 3 1.01.2014 № ) за рахунок зменшення нарахованої суми податку на суму нарахованих та сплачених авансових внесків за період січень - грудень 2013 року на загальну суму 7 767 950 грн. (січень та лютий по 628060 грн. з березня по грудень 651 183 грн. щомісячно). Податок на прибуток до зменшення (гр. 14 Декларації) 2 771 816 грн. За даними ІС «Податковий блок» за 2013 рік авансові внески з податку на прибуток сплачені підприємством у повному обсязі.

Відповідно до п.п. 141.4.2. п. 141.4 ст. 141 Податкового кодексу України резидент або постійне представництво нерезидента, що здійснюють на користь нерезидента або уповноваженої ним особи (крім постійного представництва нерезидента на території України) будь-яку виплату з доходу з джерелом його походження з України, отриманого таким нерезидентом від провадження господарської діяльності (у тому числі па рахунки нерезидента, що ведуться в національній валюті), утримують податок з таких доходів, зазначених у підпункті 141.4.1 п. 141.4., за ставкою в розмірі 15 відсотків (крім доходів, зазначених у підпунктах 141.4.3 - 141.4.6 п. 14.4) від суми та за їх рахунок, який сплачується до бюджету під час такої виплати, якщо інше не передбачено положенням міжнародних договорів України з країнами резиденції осіб, на користь яких здійснюється виплати, що набрали чинності.

При виплаті доходів нерезиденту з джерелом їх походження в Україні, відповідно до Класифікації доходів бюджету, який затверджено Наказом Міністерства фінансів України від 14.01.2011 № 11 «Про бюджетну класифікацію» із змінами і доповненнями відкрито окремий код для сплати податку до бюджету - 11020500 «Податок на прибуток іноземних юридичних осіб».

Податок повинен бути утриманий з доходів нерезидента та повинен бути сплачений підприємством до бюджету на зазначений КБК 11020500 під час виплати доходів нерезиденту за їх рахунок (за рахунок нерезидента), а не зараховується за рахунок надміру сплачених коштів резидента. Просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Дослідивши надані сторонами докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі та встановив такі обставини.

Суд застосовує норми права у редакції, що була чинною станом на момент виникнення спірних правовідносин.

Позивач - Приватне акціонерне товариство "Зевс Кераміка" зареєстроване в якості юридичної особи виконавчим комітетом Слов'янської міської ради Донецької області 22.04.2011 року, включено до ЄДРПОУ за номером 32359747, що підтверджується Свідоцтвом про державну реєстрацію юридичної особи серії А00 № 729578, довідкою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців серії АД № 455247. Перебуває на податковому обліку у Слов'янської ОДПІ.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України органи державної влади зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

21.01.2016 року ПАТ "Зевс Кераміка" до Слов'янської ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій області було подано заяву № 0018 про зарахування переплати з податку на прибуток в рахунок сплати податку на доходи нерезидентів в сумі 220 000,00 грн.(а.с. 7).

01.02.2016 року відповідачем надано відповідь щодо повернення переплати з податку на прибуток, згідно якої зазначено, що для отримання згоди на зарахування надміру сплачених сум з податку на прибуток приватних підприємств (КБК 11021000) в розмірі 220 000,00 грн., на податок на прибуток іноземних юридичних осіб (КБК 11020500) матеріали направлені до ДФС у Донецькій області.(а.с.8).

17 лютого 2016 року позивач звернувся зі зверненням до Слов'янської ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій області у якому просив повідомити, з яких причин не здійснено зарахування переплати з податку на прибуток в рахунок сплати податку на прибуток нерезидентів.

Листом від 24.02.2016 року № 3123/10/05-22-20-2 відповідач повідомив, що податок на прибуток нерезидентів підлягає сплаті під час виплати доходів, а отже не може бути зарахований.

На виконання п.п.3.16 п.3 Наказу № 2 після отримання листів від позивача податковим органом складено паспорт-висновок щодо повернення надміру сплачених сум з податку на прибуток у сумі 220 000 грн., у рахунок податку на прибуток іноземних юридичних осіб, якій спрямовано до координаційно - моніторингового управління ГУ ДФС у Донецькій області.

Приватним акціонерним товариством «Зевс Кераміка» було укладено низку договорів, за якими отримано від нерезидентів грошові кошти у позику та під процент, які повністю не погашені до цього часу та за якими нараховуються відсотки за користування позикою, а саме:

- договір позики від 03.03.2010 року, укладений із нерезидентом World Ceramic Investments В.V., юридичною особою, що створена та діє за законодавством Нідерландів, реєстраційне свідоцтво НБУ № 13 від 25.03.2010 року;

- договір позики від 25.05.2015 року, укладений із нерезидентом World Сеramic Investments В.V., юридичною особою, що створена та діє за законодавством Нідерландів, реєстраційний номер в НБУ 18514 від 11.06.2015 року;

- договір позики від 06.02.2006 року, укладений із нерезидентом Еmilcerаmica S.р.А, юридичною особою, що створена та діє за законодавством Італії, реєстраційне свідоцтво НБУ № 615 від 07.03.2006 року;

- договір позики від 11.02.2010 року, укладений із нерезидентом Emilcerаmica S.р.А, юридичною особою, що створена та діє за законодавством Італії, реєстраційне свідоцтво НБУ № 12 від 25.03.2010 року.

Зазначені договори мають аналогічні положення щодо чинності їх умов, а саме - набувають чинності у дату їх реєстрації їх реєстрації у Національному банку України згідно з вимогами чинного законодавства України та припиняють свою дію після повного погашення позичальником всієї позики, процентів за нею та всіх інших платежів, які підлягають сплаті позичальником позикодавцеві за кожним договором позики. А отже, поки позики не погашені повністю, позивач має раз на рік нараховувати проценти та сплачувати їх у терміни, передбачені договорами позики.

Терміни сплати процентів за договором позики від 06.02.2006 року - до 30.06 та до 31.12 кожного року, наступного за тим, за який нараховані проценти, а отже для процентів, що нараховані за 2015 рік належною датою сплати процентів є будь-яка дата, що не пізніша, ніж 30.06.2016 року. За договором позики від 11.02.2010 року - до 31.08 кожного року, наступного за тим, за який нараховані проценти, а отже для процентів, що нараховані за 2015 рік належною датою сплати процентів є будь-яка дата, що не пізніша, ніж 31.08.2016 року. За договором позики від 03.03.2010 року - до 30.06 кожного року, наступного за тим, за який нараховані проценти, а отже для процентів, що нараховані за 2015 рік належною датою сплати процентів є будь-яка дата, що не пізніша, ніж 30.06.2016 року. За договором позики від 25.05.2015 року - протягом перших 90 днів кожного року, наступного за тим, за який нараховані проценти, а отже для процентів, що нараховані за 2015 рік належною датою сплати процентів є будь-яка дата, що не пізніша, ніж 31.03.2016 року

Відповідно до п. 6.1 ст. 6 Податкового кодексу України податком є обов'язковий, безумовний платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників податку відповідно до цього Кодексу.

Згідно п.п. 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України грошове зобов'язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов'язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв'язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Підпунктом 14.1.156 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України зазначено, що податкове зобов'язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Відповідно п. 46.1 ст. 46 Податкового кодексу України податкова декларація, розрахунок (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов'язання, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.

Пунктом 57.1 ст. 57 Податкового кодексу України зазначено, що платники податку на прибуток (крім новостворених, виробників сільськогосподарської продукції, неприбуткових установ (організацій) та платників податків, у яких доходи, що враховуються при визначенні об'єкта оподаткування, за останній річний звітний податковий період не перевищують 10 мільйонів гривень) щомісяця сплачують авансовий внесок з податку на прибуток у порядку і в строки, які встановлені для місячного податкового періоду, у розмірі не менше 1/12 нарахованої до сплати суми податку за попередній звітний (податковий) рік без подання податкової декларації.

На суму сплачених авансових внесків з податку на прибуток при виплаті дивідендів відповідно до пункту 153.3 статті 153 цього Кодексу (в тому числі за наслідками попередніх звітних (податкових) періодів) зменшується сума авансових внесків з податку на прибуток, визначених цим пунктом.

Якщо сума авансових внесків з податку на прибуток, сплачена при виплаті дивідендів відповідно до пункту 153.3 статті 153 цього Кодексу, перевищує суму авансових внесків з податку на прибуток, визначених цим пунктом, сума перевищення зараховується у зменшення авансових внесків, визначених цим пунктом, у наступних звітних місяцях до повного її погашення.

Платники податку, які зареєстровані протягом звітного (податкового) року (новостворені), сплачують податок на прибуток на підставі річної податкової декларації за період діяльності у звітному (податковому) році без подання податкової декларації за звітні (податкові) періоди (календарний квартал, півріччя та дев'ять місяців) та не сплачують авансового внеску.

Платники податку, у яких доходи, що враховуються при визначенні об'єкта оподаткування, за останній річний звітний (податковий) період не перевищують 10 мільйонів гривень, та неприбуткові установи (організації) сплачують податок на прибуток на підставі податкової декларації, яку подають до контролюючих органів за звітний (податковий) рік і не сплачують авансових внесків.

У разі якщо платник податку, який сплачує авансовий внесок, за підсумками першого кварталу звітного (податкового) року не отримав прибуток або отримав збиток, він має право подати податкову декларацію та фінансову звітність за перший квартал. Такий платник податку авансових внесків у другому - четвертому кварталах звітного (податкового) року не здійснює, а податкові зобов'язання визначає на підставі податкової декларації за підсумками першого півріччя, трьох кварталів та за рік, яка подається до контролюючого органу в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Платник податку, який за підсумками минулого звітного (податкового) року не отримав прибутку або отримав збиток, податкові зобов'язання не нараховував і не мав базового показника для визначення авансових внесків у наступному році, а за підсумками першого кварталу отримує прибуток, має подати податкову декларацію за перше півріччя, три квартали звітного (податкового) року та за звітний (податковий) рік для нарахування та сплати податкових зобов'язань.

У складі річної податкової декларації платником податку подається розрахунок щомісячних авансових внесків, які мають сплачуватися у наступні дванадцять місяців. Визначена в розрахунку сума авансових внесків вважається узгодженою сумою грошових зобов'язань.

При цьому дванадцятимісячний період для сплати авансових внесків визначається починаючи з березня поточного звітного (податкового) року по лютий наступного звітного (податкового) року включно.

Форма розрахунку, передбачена у цьому пункті, затверджується у порядку, встановленому цим Кодексом.

Податкова декларація та розрахунок щомісячних авансових внесків за базовий звітний (податковий) рік подаються протягом 60 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року.

Згідно з п.п. 17.1.10 ст. 17 Податкового кодексу України платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до п. 43.3 ст. 43 Податкового кодексу України обов'язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов'язання є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які розраховуються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.

Згідно із п. 43.4 ст. 43 Податкового кодексу України платник податків подає заяву на повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов'язань у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на погашення грошового зобов'язання (податкового боргу) з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення готівковими коштами за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку.

Приписами п. 43.5 ст. 43 Податкового кодексу України визначено, що контролюючий орган не пізніше ніж за п'ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення відповідних сум коштів з відповідного бюджету та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

На підставі отриманого висновку орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, протягом п'яти робочих днів здійснює повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов'язань платникам податків у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Особливості оподаткування нерезидентів визначені п. 141.4 ст. 141 Податкового кодексу України.

Так, п.п. 141.4.2.п.141.4 ст.141.4.2 Податкового кодексу України резидент або постійне представництво нерезидента, що здійснюють на користь нерезидента або уповноваженої ним особи (крім постійного представництва нерезидента на території України) будь-яку виплату з доходу з джерелом його походження з України, отриманого таким нерезидентом від провадження господарської діяльності (у тому числі на рахунки нерезидента, що ведуться в національній валюті), утримують податок з таких доходів, зазначених у підпункті 141.4.1 цього пункту, за ставкою в розмірі 15 відсотків (крім доходів, зазначених у підпунктах 141.4.3-141.4.6 цього пункту) їх суми та за їх рахунок, який сплачується до бюджету під час такої виплати, якщо інше не передбачено положеннями міжнародних договорів України з країнами резиденції осіб, на користь яких здійснюються виплати, що набрали чинності.

Абзацом другим пункту 87.1 статті 87 Податкового кодексу України встановлено, що сплата грошових зобов'язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснена також за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника) або за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів.

Будь-яких часових обмежень щодо використання такого права чинним податковим законодавством не встановлено, як і не встановлено окремої процедури заліку переплачених коштів з податку на прибуток у вигляді сплати авансових внесків з цього податку, яка б передбачала необхідність звернення платника податків до контролюючого органу із відповідною заявою.

Суд зазначає, що авансові внески з податку на прибуток не передбачені в якості окремого податку, адже є елементом процедури адміністрування і сплати податку на прибуток як загальнодержавного виду податку. Суд також зазначає, що сплата авансових внесків з податку на прибуток є фактично сплатою цього ж податку наперед.

Таким чином, в силу положень пункту 87.1 статті 87 Податкового кодексу України податковий орган був зобов'язаний здійснити погашення недоїмки з податку на прибуток нерезидентів, яка виникла у позивача, за рахунок переплати з податку на прибуток без будь-якої заяви платника податків.

Враховуючи, що заяву до контролюючого органу про повернення надміру сплачених грошових зобов'язань по авансовим платежам по податку на прибуток в сумі 2 356 925,00 грн. та щодо проведення заліку переплати з податку на прибуток в рахунок сплати податку на доходи нерезидентів в сумі 620 000,00 грн., подано позивачем 30.03.2015 року, станом на момент розгляду справи сплив граничний термін, коли позивачу мали бути виплачені зазначені кошти.

Постановою КМУ від 16.02.2011 року № 106 встановлено Перелік кодів бюджетної класифікації в розрізі органів, що контролюють справляння надходжень.

Органи, що контролюють справляння надходжень бюджету забезпечують відповідно до законодавства здійснення постійного контролю за правильністю та своєчасністю надходження до державного та місцевих бюджетів податків і зборів (обов'язкових платежів) та інших доходів згідно з переліком, а також ведення обліку таких платежів у розрізі платників з метою забезпечення повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів через органи державного казначейства відповідно до Порядку.

Порядком взаємодії територіальних органів Міністерства Доходів і зборів України, місцевих фінансових органів та територіальних органів Державної казначейської служби України у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов'язань, визначено, що повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов'язань у випадках, передбачених законодавством, здійснюється виключно на підставі заяви платника податку (за винятком повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку на доходи фізичних осіб, які розраховуються органом Міндоходів на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік шляхом проведення перерахунку за загальним річним оподатковуваним доходом платника податку), яка може бути подана протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми.

Орган Міндоходів на підставі даних особових рахунків платників готує висновок за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку, два примірники Реєстру висновків за платежами, належними державному бюджету, за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку, та три примірники Реєстру висновків за платежами, належними місцевим бюджетам, та платежами, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами, за формою згідно з додатком 3 до цього Порядку. Контроль за прийняттям/передаванням висновків органи Міндоходів, місцеві фінансові органи, органи Казначейства проводять шляхом проставляння на відповідних примірниках Реєстрів відміток про надходження документів до установи у порядку, визначеному Типовою інструкцією з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року N 1242.

За платежами, належними державному бюджету, орган Міндоходів у строк не пізніше ніж за п'ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви передає висновки згідно з Реєстром висновків за платежами, належними державному бюджету, для виконання відповідному органу Казначейства.

За платежами, належними місцевим бюджетам, та платежами, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами, орган Міндоходів у строк не пізніше ніж за сім робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви передає висновки згідно з Реєстром висновків за платежами, належними місцевим бюджетам, та платежами, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами, для погодження відповідному місцевому фінансовому органу.

Місцевий фінансовий орган у строк не пізніше ніж протягом двох робочих днів здійснює погодження отриманих висновків шляхом засвідчення підписом керівника місцевого фінансового органу, засвідченим печаткою, та повертає їх згідно з Реєстром висновків за платежами, належними місцевим бюджетам, та платежами, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами, відповідному органу Міндоходів.

Орган Міндоходів не пізніше наступного робочого дня від дати отримання висновку, погодженого місцевим фінансовим органом, передає його згідно з Реєстром висновків за платежами, належними місцевим бюджетам, та платежами, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами, відповідному органу Казначейства.

Орган Міндоходів несе відповідальність згідно із законом за несвоєчасність передачі висновку органу Казначейства для виконання.

Згідно зі ст. 25 Бюджетного кодексу України центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Постановою Кабінету міністрів України від 03.08.2011 року № 845 відповідно до частини другої статті 3 Закону України "Про виконавче провадження" і пункту 9 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України затверджено Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників.

Зазначений порядок визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення.

Стягувачі, на користь яких прийняті судові рішення про стягнення надходжень бюджету, подають до органу Казначейства, на рахунки в якому зараховані надходження бюджету, документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку, крім випадків, передбачених пунктом 23 цього Порядку.

Таким чином, право платника податків порушується внаслідок неодержання коштів з бюджету, а належним способом захисту цього порушеного права є стягнення зазначених коштів.

Враховуючи, що позивачем виконані всі необхідні умови для отримання та для проведення заліку надміру сплачених грошових зобов'язань з податку на прибуток в сумі 220 000 грн. у рахунок сплати податкового зобов'язання з податку на прибуток нерезидента, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до вимог ст. 94 КАС України, судові витрати, понесені позивачем у сумі 3 300,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Слов'янської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 11, 17, 69-72, 86, 87, 94, 128, 158-163, 167, 254, 267 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "Зевс Кераміка" до Слов'янської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області про зобов'язання вчинити певні дії - задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправною бездіяльність Державної податкової інспекції у м. Дружківка Головного управління ДФС у Донецькій області щодо неподання у встановлені п. 200.12 ст. 200 Податкового кодексу України строки органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, висновку із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з Державного бюджету України з ПДВ за грудень 2015 року.

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства "Зевс Кераміка" () 3 300 (три тисячі триста) гривень судових витрат, за рахунок бюджетних асигнувань Слов'янської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області.

Постанова прийнята у нарадчій кімнаті, її вступна та резолютивна частини проголошені у судовому засіданні 06 квітня 2016 року.

Постанову складено у повному обсязі 08 квітня 2016 року.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення.

У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України (проголошення вступної та резолютивної частин постанови), а також прийняття постанови у письмовому провадженні, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Бабіч С.І.