Справа № 817/1338/15
Суддя: Сало А.Б.
Дата ухвалення: 2016-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 817/1338/15

01 квітня 2016 року 13год. 05хв. м. Рівне
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Сала А.Б. за участю секретаря судового засідання Демчук І.М. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник ОСОБА_2,

відповідача: представник Форет М.С.

третьої особи відповідача: представник не з'явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_4
до Кузнецовської об'єднаної державної податкової інспекції головного управління Державної фіскальної служби у Рівненській області , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Рівненське відділення Публічного акціонерного товариства "Райффайзен банк Аваль"
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 (далі - позивач) звернулася до Рівненського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Кузнецовської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Рівненській області (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень №, № від 15.07.2014 на суму грошового зобов'язання по податку з доходів в розмірі 8590,06 грн., з них: за основним платежем 6872,05 грн., за штрафними (фінансовими ) санкціями (штрафами) в розмірі 1718,01 грн., та адм. штрафах та інших санкціях на суму 510,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що висновки в акті перевірки не відображають фактичні обставини справи, зазначені в ньому порушення вимог податкового законодавства є надуманими, та не підтверджені документами. Крім того, зазначила, що обов'язок відображення боржником у річній податковій декларації доходу у вигляді суми анульованого кредитором боргу та, відповідно, його сплаті до бюджету виникає у разі повідомлення кредитором боржника про анулювання боргу, а також при включенні кредитором суми анульованого боргу до податкового розрахунку суму доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку. Зі змісту акту перевірки вбачається, що відповідач додаткове благо визначив не з основного боргу, а з урахуванням процентів та інших платежів, що не можна вважати доходом позивача у разі анулювання боргу по процентам.

Ухвалою суду від 03.06.2015 постановленою судом без виходу до нарадчої кімнати залучено до розгляду справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - акціонерне товариство "Райффазен банк Аваль" (далі - АТ "Райффазен банк Аваль").

В судовому засіданні під час розгляду справи по суті, представник позивача позовні вимоги підтримала з підстав, викладених в позовній заяві, просила позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечила, про що подала письмові заперечення (а.с.57-58). На обґрунтування яких зазначила, що за результатами перевірки позивача встановлено, що останнім отримано дохід у вигляді додаткового блага від АТ "Райффазен банк Аваль". Проте податок з доходів фізичних осіб не утримувався. Зазначила, що банк включив суми анульованого боргу до розрахунків сум доходу, нарахованого на користь платника податку і сплаченого з них податку за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було анульовано. Листом банківська установа підтвердила інформацію про суми нарахованих та виплачених доходів у вигляді анулювання кредитної заборгованості позивача.

З таких підстав, просила в задоволенні позову відмовити.

Уповноважений представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - АТ "Райффазен банк Аваль" до суду не з'явився, про причини неприбуття суд не повідомив.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши всі докази у справі в їх сукупності, судом встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи 26.06.2014 Кузнецовською об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Рівненській області (далі Кузнецовська ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській області) проводилася документальна позапланова невиїзна перевірка щодо отримання доходу у вигляді додаткового блага громадянкою ОСОБА_4 (далі - ОСОБА_4.) за період з 01.01.2012 по 31.12.2012, про що складено відповідний акт перевірки №157/17-НОМЕР_1 від 03.07.2014 (а.с.10-17).

Висновками акта перевірки №157/17-НОМЕР_1 від 03.07.2014 встановлено порушення позивачем:

- пп.16.1.2, пп.16.1.3 п.16.1 ст.16, абз.а), в) п.176.1 ст.176, п.179, п179.1 ст.179, пп.49.18.4 п.49.18 ст.49, абз.д) пп.164.2.17 п.164.2 ст.164, п.1.167, п.179,7 ст.179 Податкового кодексу України, у результаті чого заниження оподаткованого доходу отриманого як додаткове благо у вигляді анулювання (прощення) заборгованості АТ "Райффайзен Банк Аваль" - ознака доходу "126" за період, що перевірявся, на суму 41686,17 грн.;

- пп.16.1.2, пп.16.1.3 п.16.1 ст.16, абз.а), в) п.176.1 ст.176, п.179, п179.1 ст.179, пп.49.18.4 п.49.18 ст.49, абз.д) пп.164.2.17 п.164.2 ст.164, п.1.167, п.179,7 ст.179 Податкового кодексу України, у результаті чого визначено суму податкових зобов'язань з податку на доходи фізичних осіб за період, що перевірявся на суму 6872,05 грн;

- пп.44.1 ст.44, п.44.3 ст.44, абз.д) пп.164.2.17 п.164.2.17 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України - незабезпечення платником податків зберігання первинних документів облікових та інших регістрів, бухгалтерської та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів.

На підставі вказаного акту перевірки, Кузнецовська об'єднана державна податкова інспекція ГУ ДФС у Рівненській винесла податкові повідомлення-рішення № від 15.07.2014 про збільшення суму грошового зобов'язання зі сплати податку на доходи фізичних осіб, в сумі 8590,06 грн., з них за основним платежем: у розмірі 6872,05грн., за штрафними (фінансовими) санкціями в розмірі 1718,01грн. та № від 15.07.2014, яким позивачу було визначено суму грошового зобов'язання по адмін.штрафах та інших санкціях на суму 510,00 грн.

В обґрунтування заперечень Кузнецовська ОДПІ ГУ ДФС у Рівненській зазначила, що згідно із відомостей з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб, вбачається про отримання позивачем доходу в сумі 41686,17 грн. за ознакою доходу " 126" як додаткове благо (а.с.62).

З огляду на це, відповідачем надіслано запит до АТ "Райффайзен Банк Аваль" №644/612/17-18-17 від 28.10.2013 про надання відповідної інформації.

Листом №04-2-0/4062 від 08.11.2013 АТ "Райффайзен Банк Аваль" підтверджено інформацію про суми нарахованих та виплачених доходів за ознакою доходу " 126" у вигляді анулювання кредитної заборгованості фізичної особи ОСОБА_4 (рнокпп НОМЕР_1) в сумі 41686,17 грн.(період включення в 1-ДФ III квартал 2012 року).

За таких обставин АТ "Райффайзен Банк Аваль" включив суми анульованого боргу до податкових розрахунків сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платника, і сплаченого з них податку за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було анульовано, водночас сума доходу позивачем не була задекларована.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до підпункту 21.1.1 пункту 21.1 статті 21 ПК України, посадові особи контролюючих органів зобов'язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з Податковим кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами.

Згідно із пп.49.18.4 п.49.18 ст.49 ПК України, податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: календарному року для платників податку на доходи фізичних осіб - до 1 травня року, що настає за звітним, крім випадків, передбачених розділом IV цього Кодексу.

Згідно із приписів п. 163.1 ст.163 цього Кодексу, об'єктом оподаткування резидента є: загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України.

Відповідно до п.164.1 ст.164 ПК України, базою оподаткування доходів фізичних осіб є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

Загальний місячний оподатковуваний дохід складається із суми оподатковуваних доходів, нарахованих (виплачених, наданих) протягом такого звітного податкового місяця (пп.164.1.2. п.164.1 ст.164 ПК України).

Види доходів, які включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку, визначені п.164.2 ст.164 ПК України.

Так, відповідно до п.п. "д" п.п.164.2.17 п.164.2 ст.164 ПК України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді: основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов'язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов'язаний виконати всі обов'язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Відповідно до пп.14.1.54 п.14.1 ст.14 ПК України дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні, у тому числі, але не виключно, доходи у вигляді: а) процентів, дивідендів, роялті та будь-яких інших пасивних (інвестиційних) доходів, сплачених резидентами України; б) доходів від надання резидентам або нерезидентам в оренду (користування) майна, розташованого в Україні, включаючи рухомий склад транспорту, приписаного до розташованих в Україні портів; в) доходів від продажу рухомого та нерухомого майна, доходів від відчуження корпоративних прав, цінних паперів, у тому числі акцій українських емітентів; г) доходів, отриманих у вигляді внесків та премій на страхування і перестрахування ризиків на території України; ґ) доходів страховиків - резидентів від страхування ризиків страхувальників - резидентів за межами України; д) інших доходів від діяльності, у тому числі пов'язаних з повною або частковою переуступкою прав та обов'язків за угодами про розподіл продукції на митній території України або на територіях, що перебувають під контролем контролюючих органів (у зонах митного контролю, на спеціалізованих ліцензійних митних складах тощо); е) спадщини, подарунків, виграшів, призів; є) заробітної плати, інших виплат та винагород, виплачених відповідно до умов трудового та цивільно-правового договору; ж) доходів від зайняття підприємницькою та незалежною професійною діяльністю.

Згідно з п.п.14.1.47 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов'язаний з виконанням обов'язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

Таким чином, згідно з приписів ПК України, визначальною ознакою доходу платника податку, як об'єкта та бази оподаткування податком з доходу фізичних осіб, в тому числі у вигляді додаткового блага, є фактичне отримання такого доходу платником податку в грошовій, матеріальній або нематеріальній формі, та як наслідок збільшує майновий стан платника податків.

Водночас, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених ст. 165 Кодексу) у вигляді: основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкрутства.

Поряд з цим, відповідно до п.п.165.1.49 п.165.1 ст.165 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включаються інші доходи, які згідно з цим Кодексом не включаються до складу загального місячного (річного) оподатковуваного доходу.

Відповідно до пп.165.1.55 п.165.1 ст.165 ПК України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включаються такі доходи: сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності.

З долученого до матеріалів справи розрахунку АТ "Райффайзен Банк Аваль" вбачається, що банком здійснено анулювання заборгованості за договором кредиту №014/53-05/60982 від 31.05.2007, що включає заборгованість за нарахованою пенею в розмірі 41686,17 грн. У зв'язку із чим, суд прийшов до висновку, що прощена боржнику неустойка (пеня) не є його доходом, як наслідок - додатковим благом, оскільки такі суми безпосередньо боржником не отримуються. Стягнення неустойки за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання регулюється між сторонами зобов'язання в межах договірних правовідносин на підставі цивільного законодавства , банк може як стягувати такі суми, так і не стягувати.

Крім того, судом встановлено, що позивача не було повідомлено про здійснення банком анулювання заборгованості за нарахованою пенею в розмірі 41686,17 грн., адже наявний в матеріалах справи лист від 18.09.2012 з електронного архіву АТ "Райффайзен Банк Аваль" (а.с.56), не є доказом на підтвердження повідомлення позивача про анулювання боргових зобов'язань.

За таких обставин, прийняте на підставі вищезазначеного акту перевірки податкове повідомлення-рішення № від 15.07.2014 про збільшення суму грошового зобов'язання зі сплати податку на доходи в сумі 8590,06 грн., з них за основним платежем: у розмірі 6872,05 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями в розмірі 1718,01 грн. - є необґрунтованим та безпідставним.

Надаючи правову оцінку податковому повідомленню-рішенню № від 15.07.2014, суд вказує на його необгрунтованість та протиправність з огляду на наступне. В акті перевірки податковий орган посилається на порушення позивачем п.44.1 ст.44, п.44.3 ст.44, абз.д) пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України, а саме: незабезпечення платником податків зберігання первинних документів облікових та інших регістрів, бухгалтерської та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів, що стало підставою збільшення суми грошового зобов'язання по адм. штрафах та інших санкціях на суму 510,00 грн. Відповідач, як суб'єкт владних повноважень не надав суду достатніх беззаперечних доказів в обгрунтування правомірності нарахованих для ОСОБА_4 штрафних санкцій та недовів суду вчинення позивачем порушень, на підставі яких було винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення.

Згідно ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядуванння, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім того, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльність суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову, а суд згідно ст. 86 зазначеного Кодексу оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов'язаний суб'єкт владних повноважень, в даному випадку ДПІ у м. Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області.

Водночас відповідач, як суб'єкт владних повноважень, на момент розгляду справи, не надав суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності та обґрунтованості прийнятого рішення. Натомість, факт наявності у позивача порушеного права знайшов своє підтвердження в ході судового розгляду.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги - є обґрунтованими, та такими, що підлягають до задоволення.

Згідно з ч.1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Кузнецовської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Рівненській області від 15.07.2014 № та №.

Присудити на користь позивача ОСОБА_4 із за рахунок бюджетних асигнувань субєкта владних повноважень Державної податкової інспекції у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області судовий збір у розмірі 182,01 грн.

Постанова суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Сало А.Б.