Справа № 807/2213/15
Суддя: Гебеш С. А.
Дата ухвалення: 2016-04-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

07 квітня 2016 рокум. Ужгород№ 807/2213/15

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гебеш С. А.

при секретарі судових засідань - Приходько Т.В.

сторони в судове засідання не з'явились;

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Товарної біржі "Закарпатський лісовий ринок" до Державної фінансової інспекції в Закарпатській області про визнання неправомірними дій, -

ВСТАНОВИВ:

Товарна біржа «Закарпатський лісовий ринок» звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної фінансової інспекції в Закарпатській області в якій просить суд визнати неправомірними дії Державної фінансової інспекції в Закарпатській області щодо призначення та проведення зустрічної звірки згідно направлення №443 від 30.09.2015 року.

Позовні вимоги мотивовані наступним. Позивач зазначає, що при проведенні зустрічної звірки відповідачем було вказано невизначену кількість об'єктів контролю по різним ревізіям, що проводяться на підприємствах, підвідомчих Закарпатському обласному управлінню лісового та мисливського господарства; питання, що заплановано досліджувати, в направлені не визначено, не конкретизовано, які-небудь документи для підтвердження не надано. Позивач переконаний, що такі дії мають всі ознаки ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності (контрольних заходів). Таким чином, позивач вважає, що дії відповідача суперечать встановленому порядку проведення зустрічних звірок, виходять за межі його компетенції і мають на меті під зустрічною звіркою провести інспектування, яке можливе тільки на підставі відповідного рішення суду.

Позивач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, однак від такого надійшла заява, в якій просить розглянути справу без його участі, за наявними у матеріалах справи доказами. Позов підтримує в повному обсязі і просить суд позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача в попередніх судових засіданнях проти позовних вимог заперечував та просив відмовити у їх задоволенні з мотивів викладених у письмових запереченнях.

В обґрунтування заперечень вказував, що враховуючи те, що направлення від 30.10.2015 року за №443 було неналежно оформлене, таке згідно з доповідною запискою начальника відділу контролю АПК та сфері використання природних ресурсів ОСОБА_2 було анульовано та припинено вихід на об'єкт. Просив відмовити у задоволенні позову враховуючи те, що відсутній будь-який спір між сторонами і права та інтереси позивача нічим не порушені.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце судового засідання. Клопотань про відкладення судового засідання від такого до суду не надходило.

Відповідно до ч.4 ст.128 КАС України розгляд даної справи не відкладається, а справу суд вирішує на підставі наявних в ній доказів.

Відповідно до частини 1 статті 41 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи якщо відповідно до положень КАС України розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. А оскільки сторони в судове засідання не з'явилися, фіксування судового процесу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі, виходячи з наступного.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАСУ завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ч. 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ч. 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого: суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 01 жовтня 2015 року позивачу було вручено направлення №443 від 30.09.2015 року на проведення зустрічної звірки Державною фінансовою інспекцією в Закарпатській області (а.с. 9). В журналі реєстрації перевірок позивача зроблено відповідний запис (а.с. 10-12). Того ж дня Державною фінансовою інспекцією в Закарпатській області розпочато зустрічну звірку, та усно окреслено перелік питань, що підлягають перевірці.

Пунктом 12 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право надається право проводити на підприємствах, в установах та організаціях зустрічні звірки з метою документального та фактичного підтвердження виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку підприємства, установи та організації, що контролюється.

Зазначені положення кореспондуються з пунктом 26 Порядку проведення інспектування Державною фінансовою інспекцією, її територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 року № 550 (далі - Порядок проведення інспектування).

Згідно п.26 Порядку проведення інспектування, з метою підтвердження виду, обсягу операцій та розрахунків для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку об'єкта контролю контролюючими органами можуть проводитися зустрічні звірки на підприємствах, в установах та організаціях.

Для проведення зустрічної звірки посадовій особі контролюючого органу видається направлення встановленого Мінфіном зразка за підписом керівника, скріпленим печаткою відповідного контролюючого органу.

За результатами зустрічної звірки складається у чотирьох примірниках довідка, перший, другий та третій примірники якої долучаються до відповідних примірників акта ревізії. Четвертий примірник довідки складається для підприємства (установи чи організації), на якому проводилася зустрічна звірка. Підписання та вручення підприємству (установі чи організації) довідки зустрічної звірки здійснюється у тому ж порядку, який визначений для акта ревізії.

У разі недопущення посадової особи контролюючого органу до проведення зустрічної звірки складається акт за підписом посадових осіб контролюючого органу, у якому фіксується такий факт, і невідкладно письмово інформуються правоохоронні органи для вжиття заходів, передбачених законодавством.

Стосовно осіб на об'єктах контролю, які чинять перешкоди у проведенні зустрічної звірки і ревізії, вживаються заходи для притягнення їх до адміністративної відповідальності.

Зразок направлення затверджено Наказом Міністерства фінансів України від 25.09.2012 року № 1027.

З наведеного змісту вбачається, що для кожного об'єкту контролю, по кожній окремій ревізії видається окреме направлення і складаються окремі довідки. Об'єднання в одній зустрічній звірці кілька об'єктів контролю та складання однієї довідки не допускається.

Наказом Державної фінансової інспекції України від 14.12.2011 року № 90 затверджено Методичні рекомендації щодо здійснення інспектування органами Державної фінансової інспекції України, (далі - Методичні рекомендації), які розроблено відповідно до Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон) та Порядку проведення інспектування, з метою забезпечення єдиних підходів до підготовки до ревізії, її проведення, оформлення результатів та реалізації матеріалів.

Згідно п.7 розділу ІІІ Методичних рекомендацій, з метою документального та фактичного підтвердження виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку об'єкта контролю можуть проводитися на інших підприємствах, в установах та організаціях зустрічні звірки (порядок проведення зустрічних звірок визначено пунктом 26 Порядку проведення інспектування). З цією ж метою до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців можуть направлятися запити щодо надання інформації, документів і матеріалів, необхідних для підтвердження в ході ревізії операцій об'єкта контролю.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» органу державного фінансового контролю надається право одержувати від Національного банку України та його установ, банків та інших кредитних установ необхідні відомості, копії документів, довідки про банківські операції та залишки коштів на рахунках об'єктів, що контролюються, а від інших підприємств і організацій, в тому числі недержавної форми власності, що мали правові відносини із зазначеними об'єктами - довідки і копії документів про операції та розрахунки з підприємствами, установами, організаціями.

При цьому, передумовою зустрічної звірки має бути витребування інформації, обсяг якої може бути навіть ширшим за коло питань зустрічної звірки. Зазначена передумова ґрунтується на принципах розумності та достатності державного впливу, економії бюджетних коштів, невтручання в господарську діяльність.

Для того, щоб визначити коло питань проведення зустрічної звірки в направленні обов'язково слід зазначати наступні дані:

- повну назву об'єкта контролю, на якому проводиться ревізія;

- повну назву та адресу суб'єкта господарювання, на якому необхідно провести зустрічну звірку;

- факти, що свідчать про наявність правових відносин між суб'єктом господарювання та об'єктом контролю;

- перелік питань, що підлягають дослідженню;

- ґрунтовну суть фінансових операцій (проведення робіт, надання послуг, придбання/реалізація товарів тощо) та їх обсяги (суми/вартість);

- проблемні питання та факти, що можуть свідчити про порушення вимог законодавства та/або певним чином обґрунтовують проведення зустрічної звірки;

- терміни проведення зустрічної звірки.

Зазначене випливає зі змісту листа Державної фінансової інспекції від 15.05.2015 року № 02-18/507 «Щодо проведення зустрічних звірок», в якому визначено, що для висвітлення зазначеної інформації з приводу кола питань проведення зустрічної звірки в направленні обов'язково слід зазначати вищевказані дані які визначені у зразку доручення які містять для цього відповідні графи (даний зразок доручення затверджений Мінфіном).

Суд звертає увагу на те, що період, за який проводиться зустрічна звірка не вказується, що підтверджує доводи позивача про конкретність та вичерпність окремих господарських операцій об'єктів контролю, що підлягають звірці.

При цьому основною метою проведення зустрічних звірок є з'ясування реальності та повноти відображення таких операцій та розрахунків в обліку саме підконтрольної установи, а не суб'єкта господарювання у якого проводиться звірка.

Разом з тим, відповідачу надано попередню інформацію в електронній формі та до перевірки відповідну посадову особу допущено. Запропоновано змінити формат перевірки на зустрічну звірку, або надіслати запит про надання інформації.

Так, в ході судового розгляду справи, представником відповідача було надано суду копію доповідної записки начальника відділу контролю в АПК та сфері використання природних ресурсів ОСОБА_2 від 01.10.2015 року, відповідно до якої просив начальника Держфінінспекції в Закарпатській області Рябця М.М. дозволити анулювати направлення на проведення зустрічної звірки від 30.09.2015 року №443 (а.с.73-74).

В матеріалах справи міститься копія направлення від 30.09.2015 року №443 з відміткою «анульовано» (а.с.75).

Таким чином сам по собі факт анулювання направлення дає суду підстави для констатування того, що відповідач фактично визнав факт неправомірності такого та невідповідності його до вимог встановленого порядку проведення зустрічних звірок, відповідачем вказано невизначену кількість об'єктів контролю по різним ревізіям, що проводяться на підприємствах, підвідомчих Закарпатському обласному управлінню лісового та мисливського господарства; не визначено які питання заплановано досліджувати; не надано позивачу жодних документів.

Оскільки, предметом розгляду даної справи є визнання неправомірними дій відповідача щодо призначення та проведення зустрічної звірки згідно направлення яке на час розгляду даної справи в суді є анульованим самим відповідачем, тому дії відповідача на момент призначення та проведення зустрічної звірки, котрим передувало видання та виконання направлення від 30.09.2015 року №443 на проведення такої, суд вважає також неправомірними.

Суд не погоджується з позицією відповідача зазначеною у письмових заперечення з приводу того, що у зв'язку з анулюванням направлення від 30.09.2015 року №443 в даному випадку відсутнє будь яке посягання на права позивача з боку органів державної влади і тому не може бути предметом розгляду справи по суті дана позовна заяви.

В даному випадку предметом розгляду даної справи є неправомірні дії відповідача щодо призначення та проведення зустрічної звірки згідно такого направлення і позивач не оскаржує саме направлення, а дії які відповідач вчиняв у зв'язку з прийняттям такого і суд в даному випадку дає оцінку на момент виникнення спору між сторонами, а не на момент розгляду даної справи в суді по суті.

У відповідності до ч. 1 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 статті 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В даному випадку позивачем доведено обґрунтованість своїх позовних вимог щодо визнання неправомірними дії Державної фінансової інспекції в Закарпатській області щодо призначення та проведення зустрічної звірки згідно направлення №443 від 30.09.2015 року, дані вимоги позову є обґрунтованими, підтверджені матеріалами справи та ґрунтуються на вимогах закону і відповідачем згідно зазначених в запереченнях обґрунтувань такі не спростовані.

В судовому засіданні повно та всебічно з'ясувавши обставини в адміністративній справі, підтверджені належними та допустимими доказами в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

За таких обставин, сума судового збору, яка підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача становить 1218 грн.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 11, 71, 79, 86, 94, 158-162 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Товарної біржі "Закарпатський лісовий ринок" до Державної фінансової інспекції в Закарпатській області про визнання неправомірними дій - задовольнити повністю.

Визнати неправомірними дії Державної фінансової інспекції в Закарпатській області щодо призначення та проведення зустрічної звірки згідно направлення №443 від 30.09.2015 року.

Стягнути з Державної фінансової інспекції в Закарпатській області її бюджетних асигнувань на користь Товарної біржі "Закарпатський лісовий ринок" витрати зі сплати судового збору в загальній сумі 1218,00грн., що сплачений відповідно до платіжного доручення №7116 від 01.10.2015 року.

Постанова суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення, а у разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України.

СуддяC.А. Гебеш