Справа № 654/4145/15-а
Суддя: Косцова І.П.
Дата ухвалення: 2016-04-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2016 р.м.ОдесаСправа № 654/4145/15-а

Категорія: 7 Головуючий в 1 інстанції: Ширінська О.Х.
Одеський апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

судді-доповідача Косцової І.П.

суддів Турецької І.О.

Стас Л.В.

при секретарі судового засідання Разінкіної Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Голопристанського районного суду Херсонської області від 12 лютого 2016 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Державної екологічної інспекції в Херсонській області про визнання незаконними дій та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2015 року ОСОБА_3 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив визнати протиправними дії державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції в Херсонській області при складанні акту перевірки та протоколу про адміністративні правопорушення відносно нього, визнати такими, що не відповідають дійсності відомості, внесені до протоколу про адміністративне правопорушення щодо порушення ПП ОСОБА_3 ст.167 Земельного кодексу України, визнати незаконною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 16.11.2015 року.

В обґрунтування позову зазначив, що висновки інспектора контролюючого органу про наявність його вини у забрудненні земель ґрунтуються лише на припущеннях, адже таке забруднення сталося через самовитік термальної непитної води з свердловини №6, яка належить Казеному підприємству "Південекогеоцентр", а будь-яких доказів того, що саме внаслідок його протиправних дій сталося забруднення земель, відповідач не надав.

Крім цього зазначив, що в порушення положень КУпАП, відповідач розглянув адміністративну справу та прийняв оскаржувану постанову за його відсутності, не повідомивши про час та місце розгляду адміністративних матеріалів.

Зазначені обставини, на думку позивача, свідчать про протиправність посадової особи відповідача щодо складення протоколу про адміністративне правопорушення, зазначення в цьому протоколі про порушення ним положень Земельного кодексу України та є підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Постановою Голопристанського районного суду Херсонської області від 12 лютого 2016 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати судове рішення та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог.

В обґрунтування своїх доводів апелянт зазначив, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки його доводам про те, що забруднення земель могло статися через самовитік брудної води з свердловини. До того ж суд, на його думку, не обґрунтував, яка конкретно господарська діяльність позивача призвела до забруднення землі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" однією з підстав для здійснення позапланових заходів є обґрунтоване звернення фізичної особи про порушення суб'єктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення державного нагляду (контролю).

Як встановлено колегією суддів та вбачається з матеріалів справи, 23.09.2015 року посадовими особами Державної екологічної інспекції у Херсонській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3, результати якої зафіксовані в Акті №03-10/60 (а.с.8-18).

В ході зазначеної перевірки інспектором відповідача встановлено факт нецільового використання земельної ділянки, що є порушенням ст.96 Земельного кодексу України, відсутність у Підприємця дозволів на користування надрами та на спеціальне водокористування (видобування підземних вод), відсутні договори оренди земельних ділянок, зона суворого режиму санітарної охорони свердловини №6 не огороджена, первинний облік водопостачання не здійснюється, водовідведення здійснюється на рельєф місцевості.

Будь-яких інших порушень з боку Підприємця в акті перевірки не зафіксовано, та, як вбачається з матеріалів справи, документів реагування за наслідками вказаної перевірки посадовими особами Державної екологічної інспекції в Херсонській області не складалось.

Цього ж дня, тобто 23.09.2015 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища відібрано проби ґрунтів з земельних ділянок, якими користується ФОП ОСОБА_3 та пробу з фонової земельної ділянки, розташованої на відстані 14 метрів, про що складено відповідний акт №10-15 (а.с.75-77).

13 листопада 2015 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Херсонської області Литвиненко Т.І., на підставі протоколу вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів № 10-15 від 21.10.2015 року (а.с.78-81), складено протокол № 6055 про порушення ОСОБА_3 ст. 167 Земельного кодексу України, ч.1 ст.45 Закону України "Про охорону земель", що є складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.52 КУпАП.

16.11.2015 року цією ж посадовою особою відповідача за наслідками розгляду протоколу про адміністративні правопорушення від 13.11.2015 року винесено постанову № 03-11/193 про накладення адміністративного стягнення на ФОП ОСОБА_3. за ст. 52 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 65 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки у відібраних в ході перевірки зразках ґрунтів виявлено перевищення гранично допустимої концентрації та фонової концентрації по вмісту хімічних речовин, що спричинило забруднення земель, притягнення позивача до адміністративної відповідальності є правомірним.

Однак судова колегія з такими висновками суду першої інстанції не погоджується, з огляду на наступне.

Порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначено ст. 246 КУпАП.

Відповідно до ст.ст. 248, 249 цього Кодексу розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин. Справа про адміністративне правопорушення розглядається відкрито.

Відповідно до ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно ст. 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Як зазначив Вищій адміністративний суд України у довідці про результати вивчення та узагальнення практики розгляду справ за позовами фізичних осіб із приводу рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності від 29.01.2010 року, під час розгляду справ зазначеної категорії необхідно встановлювати наявність у діях особи, яку притягнено до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, тобто об'єкта, суб'єкта, об'єктивної та суб'єктивної сторони. Необхідно враховувати, що обов'язковим є наявність вини особи в здійсненні адміністративного правопорушення.

З цією метою суди повинні перевіряти законність та обґрунтованість складення протоколу, постанови та досліджувати, чи було дотримано порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності, чи не пропущено строки, встановлені для розгляду справи та накладення адміністративного стягнення, чи виконано вимоги закону щодо обов'язкової присутності особи при розгляді її справи та своєчасного повідомлення цієї особи про місце та дату розгляду справи.

Розглядаючи справи цієї категорії суди, крім зазначеного вище повинні досліджувати такі обставини: чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи правильні висновки органу (посадової особи), який прийняв постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом'якшувальні обставини, майновий стан винного.

Як встановлено колегією суддів та вбачається з матеріалів справи, справу про адміністративне правопорушення розглянуто у відсутності позивача ОСОБА_3, адже в матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо належного сповіщення позивача про дату розгляду відносно нього адміністративних матеріалів, тобто відповідачем було недотримано процедуру розгляду справи про адміністративні правопорушення, а саме, не повідомлено особу про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, справу про адміністративне правопорушення розглянуто за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Зазначені обставини, на думку судової колегії, є безумовною підставою для скасування оскаржуваної постанови, оскільки її винесено з порушенням процедури, отже вона є незаконною.

Крім цього, згідно ст.ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото-і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В свою чергу, відповідно до ст. 52 КУпАП псування сільськогосподарських та інших земель, забруднення їх хімічними і радіоактивними речовинами, нафтою і нафтопродуктами, неочищеними стічними водами, виробничими та іншими відходами, а так само невжиття заходів по боротьбі з бур'янами - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від шести до дванадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від восьми до п'ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об'єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері раціонального землекористування та охорони земель.

Такі відносини регулюються Земельним кодексом України, Законом України «Про охорону земель» тощо.

Державна політика охорони і раціонального використання земель визначається системою правових, організаційних, економічних та інших заходів, що мають природоохоронний, ресурсозберігаючий та відтворювальний характер.

Користування земельними ресурсами означає досягнення господарських та інших цілей таких, як видобуток, переробка. Раціональне землекористування припускає дбайливе ставлення до земельних ресурсів, недопущення незворотних для них наслідків.

Охорона земель - це система правових, організаційних, економічних та інших заходів, спрямованих на раціональне використання земель, запобігання необгрунтованому вилученню земель сільськогосподарського призначення, захист від шкідливого антропогенного впливу, відтворення і підвищення родючості грунтів, підвищення продуктивності земель лісового фонду, забезпечення особливого режиму використання земель природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення.

Мета охорони земель - запобігти екологічно шкідливому впливу господарської й іншої діяльності на навколишнє природне середовище, захистити її від забруднення, псування, виснаження або руйнації, створити безпечне довкілля для життя та здоров'я людей.

Об'єктивна сторона виражається у вчиненні таких дій: 1)псування сільськогосподарських та інших земель; 2) забруднення земель хімічними речовинами; 3) забруднення земель радіоактивними речовинами; 4) забруднення земель нафтою; 5) забруднення земель нафтопродуктами; 6) забруднення земель неочищеними стічними водами; 7) забруднення земель виробничими та іншими відходами; 8) невжиття заходів щодо боротьби з бур'янами.

Ця стаття передбачає відповідальність за вчинення будь-якої з цих дій, як окремо, так і усіх разом.

Разом з цим, псування земель - порушення природного стану земель, яке здійснюється без обгрунтованих проектних рішень, погоджених та затверджених в установленому законодавством порядку, забруднення їх хімічними, біологічними та радіоактивними речовинами, зокрема, тими, що викидаються в атмосферне повітря, засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами, неочищеними стічними водами, порушення родючого шару ґрунту, невиконання вимог встановленого режиму використання земель, а також використання земель у спосіб, що погіршує їх природну родючість.

Хімічні речовини - індивідуальні технічні сполуки та технічні продукти (препарати, матеріали), що виробляються згідно з нормативно-технічною документацією, затвердженою у встановленому порядку.

Неочищені стічні води - це води, що були використані у промисловості, сільському господарстві, для сільсько-побутових потреб, які характеризуються зміною їх первісних хімічних, фізичних, біологічних якостей та які не пройшли попереднього очищення.

Землі вважаються забрудненими, якщо в їх складі виявлені кількісні або якісні зміни, що сталися в результаті господарської діяльності та інших антропогенних навантажень. До того ж зміни можуть бути зумовлені не тільки появою в зоні аерації нових речовин, яких раніше не було, а й збільшенням вмісту речовин, що характерні для складу незабрудненого ґрунту або порівняно з даними агрохімічного паспорта для земель сільськогосподарського призначення.

Факти забруднення земель встановлюються інспекторами Державної екологічної інспекції Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України, посадовими особами спеціально уповноважених органів інших міністерств та органів виконавчої влади, яким надані права державних інспекторів, і оформляються протоколом про порушення законодавства з охорони навколишнього природного середовища та актом.

Визначення обсягу забруднення земельних ресурсів у кожному випадку є самостійним завданням через різноманітність геоморфологічних, геологічних та гідрологічних умов, обмеженість інформації про них на конкретних ділянках.

Господарська та інша діяльність, яка зумовлює забруднення земель і грунтів понад встановлені гранично допустимі концентрації небезпечних речовин, забороняється. Нормативи гранично допустимих концентрацій небезпечних речовин у грунтах, а також перелік цих речовин затверджуються спеціально уповноваженими органами виконавчої влади у галузі охорони здоров'я та санітарного нагляду, екології та природних ресурсів.

Забруднені небезпечними речовинами земельні ділянки використовуються з дотриманням встановлених обмежень, вимог щодо запобігання їх небезпечному впливу на здоров'я людини та довкілля. Рівень забруднення грунтів враховується при наданні земельних ділянок у користування, вилученні з господарського обігу та зміні характеру і режиму використання.

Суб'єктивною стороною вказаного правопорушення є умисел або необережність.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст.1 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" забруднення земель - накопичення в ґрунтах і ґрунтових водах внаслідок антропогенного впливу пестицидів і агрохімікатів, важких металів, радіонуклідів та інших речовин, вміст яких перевищує природний фон, що призводить до їх кількісних або якісних змін.

Як встановлено колегією суддів, на момент перевірки позивач ОСОБА_3 здійснював підприємницьку діяльність на підставі свідоцтва про сплату єдиного податку. Основними видами діяльності були зелений туризм, рекреаційна діяльність, надання місць кемпінгами та місць для тимчасового проживання.

Вказана діяльність здійснювалась ним переважно на земельній ділянці, що належить на праві власності ОСОБА_5, а також ще на трьох земельних ділянках - за усною згодою їх власників, які знаходяться на території Збур'ївської сільської ради Голопристанського району Херсонської області.

Для своєї господарської діяльності, а саме, для рекреації та оздоровлення населення (вольнеологія ) - ОСОБА_3 використовував воду, яка витікає із Свердловини № 6, що розташована на межі чотирьох земельних ділянок, які перебувають у користуванні позивача, та потрапляє у водопропускний басейн та через канал витікає у природно створене поглиблення.

Як встановлено колегією суддів та вбачається з матеріалів справи, єдиною підставою для висновків про забруднення земель внаслідок господарської діяльності позивача слугували результати вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів, зафіксовані в протоколі від 21.10.2015 року № 10-15, згідно яких вміст амонію, заліза, нітратів, фосфору та хлоридів перевищує гранично допустиму та фонову концентрацію.

Поряд з цим, з наявних в матеріалах справи хімічного аналізу води № 130 від 23.04.2013 року, листа ДУ "Український науково-дослідний інститут медичної реабілітації та курортології МОЗ України №393 від 21.05.2015 року, екологічної картки (а.с.94-97, 100-101) вбачається, що за своїм хімічним складом артезіанська вода, що витікає з свердловини №6, містить хлориди, осад гідроксидів заліза, нітрати, тощо, тобто підземні води характеризуються як йодно-бромні борні хлоридні натрієві розсоли з мінералізацією 62,6г/дм куб, а відтак, потрапляння такої води до прилеглих земель в будь-якому разі змінить концентрацію цих речовин у грунті.

Колегією суддів також встановлено, що безпосередньо артезіанська свердловина №6 належить Казеному підприємству "Південекогеоцентр", а земельна ділянка, на якій розташована ця свердловина - Голопристанській районній раді. Згідно паспорту свердловини метою її використання є використання термальних мінеральних вод. Свердловина самовиливна, її оголовок знаходиться в павільоні наземного типу.

Як зазначено в акті перевірки, через отвір у стіні павільону прокладено підставку та гумовий шланг для витоку води з свердловини до басейну, який огороджений деревяними спорудами без фундаменту. Через отвір басейну вода потрапляє до земельної ділянки, а далі, по штучно створеному каналу, відводиться з басейну та потрапляє у природне поглиблення, яке заповнене водою та частково розташоване на іншій земельній ділянці.

Як пояснив в суді апеляційної інстанції представник відповідача, висновки про забруднення земель саме позивачем внаслідок його господарської діяльності зроблені з урахуванням того, що на момент перевірки в басейні купались люди, і саме цей фактор спричинив зміну концентрації шкідливих речовин на земельній ділянці, що використовується позивачем.

Однак колегія суддів не може погодитися з такими доводами відповідача, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що забруднення земель сталося через потрапляння у ґрунт забрудненої води, адже зразки води в ході перевірки не відбирались та її аналіз не проводився, а також те, що забруднення води сталося з вини позивача.

Не підтверджено відповідачем належними доказами і висновок, що забруднення земель сталося саме внаслідок господарської діяльності позивача, оскільки Інспекцією не зазначено, внаслідок якої конкретно діяльності таке забруднення сталося, тобто, не доведено вину ОСОБА_3 у скоєнні адміністративного правопорушення.

При розв'язанні спорів за позовами на рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень суди відповідно до частини третьої статті 2 КАС повинні перевіряти, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З урахуванням встановлених в ході розгляду справи апеляційним судом обставин колегія суддів приходить до висновку, що оскаржуваної постанова прийнята необґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), з порушенням права особи на участь у процесі прийняття рішення, отже, вона є незаконною та підлягає скасуванню.

Що стосується доводів позивача про визнання протиправними дій державного інспектора при складанні акту перевірки та протоколу про адміністративні правопорушення відносно нього, визнання такими, що не відповідають дійсності відомості, внесені до протоколу про адміністративне правопорушення про порушення ним вимог законів, колегія суддів зазначає, що ці доводи є необґрунтованими, оскільки протокол про адміністративне правопорушення не може бути предметом оскарження в адміністративному провадженні, а складання Акту перевірки за результатами перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення у випадку виявлення в ході перевірки адміністративного проступку є безпосередньою функцією контролюючого органу, закріпленою чинним законодавством.

Враховуючи викладене колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при вирішенні справи було неповно з'ясовано обставини справи, порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому ця постанова підлягає скасуванню з ухваленням нової постанови про часткове задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 195, 196; п.3 ч.1 ст. 198; п.3, п.4 ч.1 ст. 202; ч.2 ст. 205; ст. 207; ч.5 ст. 254 КАС України, судова колегія, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнити частково.

Постанову Голопристанського районного суду Херсонської області від 12 лютого 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Державної екологічної інспекції в Херсонській області про визнання незаконними дій та скасування постанови - скасувати.

Ухвалити у справі нову постанову, якою позов ОСОБА_3 задовольнити частково.

Визнати незаконною та скасувати постанову Державної екологічної інспекції в Херсонській області про накладення адміністративного стягнення № 03-11/193 від 16 листопада 2015 року.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня складання постанови в повному обсязі.

Суддя-доповідач: Косцова І.П..

Суддя: Турецька І.О.

Суддя: Стас Л.В.