Справа № 810/5605/13-а
Суддя: Терлецька О.О.
Дата ухвалення: 2016-04-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 квітня 2016 року 810/5605/13-а

Суддя Київського окружного адміністративного суду Терлецька О.О.,

при секретарі судового засідання Бончева О.С.,

за участю:

представника прокуратури - Попельнюк В.В.,

представника відповідачів - Шевель С.М.,

представника третьої особи - Ільїн В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Київського міжрайонного екологічного прокурора Дніпровської екологічної прокуратури до Української міської ради, Виконавчого комітету Української міської ради, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпро-Надра", про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся Київський міжрайонний екологічний прокурор Дніпровської екологічної прокуратури (далі - позивач, прокуратура) з позовом до Української міської ради(далі - відповідач-1), Виконавчого комітету Української міської ради(далі - відповідач-2), третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпро-Надра"(далі - третя особа), про визнання протиправним та скасування рішення.

Прокуратура обгрунтовує позовні вимоги тим, що Українською міською радою та її виконавчим комітетом прийнято рішення від 13.05.2010 «Про надання дозволу на розробку технічної документації на днопоглиблення» та 24.06.2010 №246 «Про погодження робочого проекту «Розчищення та днопоглиблення ділянок Канівського водосховища в районі дельти р. Стугна для покращення екологічного стану водосховища та забезпечення судноплавства маломірного прогулянкового флоту в адміністративних межах Української міської ради Обухівського району Київської області», виданого на підставі «Заяви про наміри» Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпро-Надра», всупереч вимогам чинного законодавства, оскільки такими рішеннями відповідачі дозволи ТОВ «Дніпро- Надра» компенсувати вартість робіт з днопоглиблення та покриття понесених витрат шляхом використання піднятого ґрунту (піщано-гравійну суміш) у власній господарській діяльності, у тому числі, продавати третім особам за вільними ринковими цінами на власний розсуд. Виходячи із чого, просить суд визнати такі рішення протиправними та скасувати.

Заперечення представника відповідачів обгрунтовані тим, що всі доводи прокуратури вже були предметом перевірки в рамках досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000012 від 29.08.2013 року. Однак жодних порушень в діях ТОВ "Дніпро-Надра", Української міської ради та її виконавчого комітету виявлено не було, про що свідчить Постанова Київської міжрайонної екологічної прокуратури про закриття кримінального провадження від 28 березня 2014. Тому просить суд відмовити в задоволенні адміністративного позову.

Обґрунтування третьої особи, викладене в письмових запереченнях, складається з того, що перелік корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 12.12.94 № 827 (у редакції постанови КМУ від 28.12.11 № 1370). Згідно із цим переліком до корисних копалин місцевого значення відноситься, зокрема, й пісок. Вказує, що здійснюючи днопоглиблювальні роботи на ділянках № 1 та № 2 піднімає грунт (піщано-гравійну суміш), який, на думку представника третьої особи, не відноситься до корисних копалин місцевого значення. Також наголошує, що факт підняття третьою особою саме піщано-гравійної суміші не оспорюється й позивачем, однак, вважає, що останній чомусь робиться абсолютно необгрунтований висновок, що піщано-гравійна суміш є корисною копалиною.

В судовому засіданні представником відповідачів було заявлено клопотання, в якому просить суд залишити адміністративний позов без розгляду, посилаючись на те, що прокуратурою пропущено 15-денний строк на звернення до адміністративного суду, вважаючи, що початком такого строку є 23.09.2013, а закінчився він 07.10.2013, в той час як позивач звернувся до суду 09.10.2013.

Суд відхиляє вказане клопотання представника відповідачів та вважає його необгрунтованим з огляду на наступне.

Наказом Генерального прокурора України за № 173ш від 04.10.11 створено Дніпровську екологічну прокуратуру та 6 міжрайонних прокуратур - Київську, Кременчуцьку, Дніпропетровську, Запорізьку, Каховську та Очаківську.

Відповідно до галузевих наказів Генерального прокурора України, зокрема, № 3/2гн від 04.10.11 «Про особливості організації діяльності органів прокуратури у сферах охорони навколишнього природного середовища та земельних відносин», визначено, що до обов'язків Дніпровської екологічної прокуратури та вказаних міжрайонних прокуратур, окрім іншого, входило здійснення правозахисної, представницької та іншої діяльності в межах річки Дніпро, її водосховищ, Дніпровсько-Бузького лиману, їх водоохоронних зон, прибережних смуг.

Відповідно до п. 9 Перехідних положень Конституції України (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) прокуратура продовжує виконувати відповідно до чинних законів функцію нагляду за додержанням і застосуванням законів та функцію попереднього слідства - до введення в дію законів, що регулюють діяльність державних органів щодо контролю за додержанням законів, та до сформування системи досудового слідства і введення в дію законів, що регулюють її функціонування.

Здійснюючи свої функціональні обов'язки, зокрема, щодо додержання природоохоронного законодавства, прокуратурою в порядку нагляду за додержанням та застосуванням законів проведено перевірку в сфері охорони та використання надр.

Виявивши порушення законодавства, прокурором 28.08.13 за № 41-2396 вих. №13 внесено акт прокурорського реагування - подання Українському міському голові щодо усунення відповідних порушень та недопущення їх в подальшому.

Згідно із ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» №1789-ХІІ від 05.11.1991 (чинного на час проведення перевірки) подання - це акт реагування прокурора на виявлені порушення закону з вимогою (вимогами) щодо: усунення порушень закону, причин та умов, що їм сприяли; притягнення осіб до передбаченої законом відповідальності; відшкодування шкоди; скасування нормативно-правового акта, окремих його частин або приведення його у відповідність із законом; припинення незаконних дій чи бездіяльності посадових і службових осіб.

Подання може бути внесено Прем'єр-міністру України, Кабінету Міністрів України, Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, міністерствам та іншим центральним і місцевим органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування, військовим частинам, громадським об'єднанням, органам державного нагляду (контролю), посадовим і службовим особам цих органів, підприємствам, установам та організаціям незалежно від форм власності, підпорядкованості чи приналежності, фізичним особам - підприємцям.

Цією ж статтею передбачено обов'язок органу, якому внесено подання повідомляти прокурора про результати його розгляду та вжиті заходи у визначений прокурором строк, що обчислюється з дня отримання подання та не може бути меншим 10 днів.

У разі відхилення подання в цілому чи частково або неповідомлення прокурора про результати розгляду подання, а також якщо подання не вносилося, прокурор може звернутися до суду щодо: визнання незаконним нормативно-правового акта відповідного органу повністю чи в окремій його частині; визнання протиправним рішення чи окремих його положень і щодо скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень; визнання протиправними дій чи бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії або утриматися від вчинення певних дій.

Для звернення прокурора з позовом до суду встановлюється 15-денний строк, що обчислюється з дня одержання повідомлення про відхилення подання або в разі неповідомлення прокурора про результати розгляду подання з дня закінчення визначеного прокурором строку для його розгляду.

Так, до Київської міжрайонної екологічної прокуратури Дніпровської екологічної прокуратури 25.09.13 (підтверджується відбитком штампу вхідної кореспонденції) надійшла відповідь з копією рішення Української міської ради Обухівського району Київської області від 12.09.13 про відхилення подання прокурора, отже 15-денний строк на звернення до суду почав свій перебіг 25.09.2013 та тривав до 09.10.2013 включно.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Рішенням п'ятдесят шостої сесії п'ятого скликання Української міської ради від 13.05.2010 ТОВ «Дніпро-Надра» надано дозвіл на розробку технічної документації на проведення робіт з днопоглиблення в акваторії Канівського водосховища (в районі гирла р. Стугна) біля м. Українка Обухівського району Київської області.

В пункті 4 цього рішення Українська міська рада дозволила ТОВ «Дніпро- Надра» компенсувати вартість робіт з днопоглиблення та покриття понесених витрат шляхом використання піднятого ґрунту (піщано-гравійну суміш) у власній господарській діяльності, у тому числі, продавати третім особам за вільними ринковими цінами на власний розсуд.

Поряд з цим, рішенням виконавчого комітету Української міської ради від 24.06.2010 №246 ТОВ «Дніпро-Надра» погоджено робочий проект «Розчищення та днопоглиблення ділянок Канівського водосховища в районі дельти р. Стугна для покращення екологічного стану водосховища та забезпечення судноплавства маломірного прогулянкового флоту в адміністративних межах Української міської ради Обухівського району Київської області» (далі - Проект).

В пункті 3 вказаного рішення передбачено передачу для потреб м. Українки близько 2 тис. тон піднятого ґрунту для пляжів міста та забезпечення безпечного дорожнього руху в зимовий період 2010-2011 років.

На підставі погодженого Проекту ТОВ «Дніпро-Надра» отримано дозвіл від 23.09.2010 №26 на днопоглиблення двох ділянок Канівського водосховища, які розташовані в районі дельти р. Стугна біля м. Українка Обухівського району Київської області.

Відповідно до галузевих наказів Генерального прокурора України, зокрема, № 3/2гн від 04.10.11 «Про особливості організації діяльності органів прокуратури у сферах охорони навколишнього природного середовища та земельних відносин», визначено, що до обов'язків Дніпровської екологічної прокуратури та вказаних міжрайонних прокуратур, окрім іншого, входило здійснення правозахисної, представницької та іншої діяльності в межах річки Дніпро, її водосховищ, Дніпровсько-Бузького лиману, їх водоохоронних зон, прибережних смуг.

Здійснюючи свої функціональні обов'язки, зокрема, щодо додержання природоохоронного законодавства, Київською міжрайонною екологічною прокуратурою Дніпровської екологічної прокуратури в порядку нагляду за додержанням та застосуванням законів проведено перевірку в сфері охорони та використання надр.

Виявивши порушення законодавства, прокурором 28.08.13 за № 41-2396 вих. №13 внесено акт прокурорського реагування - подання Українському міському голові щодо усунення відповідних порушень та недопущення їх в подальшому.

Так, до прокуратури 25.09.13 надійшла відповідь з копією рішення Української міської ради Обухівського району Київської області від 12.09.13 про відхилення вищезазначеного подання прокурора.

Не погоджуючись із вищевказаним рішенням 09.10.13 прокурор звернувся з цим позовом № 41-2938 вих. №13 до Київського окружного адміністративного суду у строк, встановлений йому законом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що скалились між сторонами спору, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно із статтею 1 Кодексу України "Про надра" визначено, що надра - це частина земної кори, що розташована під поверхнею суші та дном водоймищ і простягається до глибин, доступних для геологічного вивчення та освоєння.

Відповідно до положень статті 19 Кодексу України "Про надра", надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу.

Положеннями статті 14 Кодексу України "Про надра" визначено, що надра надаються у користування для: геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення; видобування корисних копалин; будівництва та експлуатації підземних споруд, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод; створення геологічних територій та об'єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам'ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади та ін.); виконання робіт (здійснення діяльності), передбачених угодою про розподіл продукції; задоволення інших потреб.

Корисні копалини за своїм значенням поділяються на корисні копалини загальнодержавного і місцевого значення. Віднесення корисних копалин до корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення здійснюється Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища (стаття 6 Кодексу України "Про надра").

Постановою Кабінету Міністрів України від 12 грудня 1994 р. N 827 "Про затвердження переліків корисних копалин загальнодержавного та місцевого значення" встановлено, що сировина піщано-гравійна (галька - піщано-гальковий матеріал, гравій - ракуша) відносяться до переліку корисних копалин загальнодержавного значення.

Зазначене спростовує твердження представника третьої особи про те, що нею при здійсненні днопоглиблювальних робіт піднімалась піщано-гравійна суміш, яка не є корисною копалиною.

Водночас , Постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 № 615 "Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами" встановлено, що дозволи надаються Держгеонадрами переможцям аукціонів з їх продажу та без проведення аукціонів у випадках, передбачених пунктом 8 цього Порядку, Держгеонадрами, крім корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим, дозволи на видобування яких надаються Радою міністрів Автономної Республіки Крим згідно із цим Порядком.

Надання надр у користування, за винятком надання надр на умовах угод про розподіл продукції, погоджується з: Радою міністрів Автономної Республіки Крим, відповідними обласними, Київською і Севастопольською міськими радами - на користування ділянками надр з метою геологічного вивчення, розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, а також для цілей, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин; відповідними районними, міськими, селищними, сільськими радами - на користування ділянками надр, що містять корисні копалини місцевого значення; Мінприроди - на всі види користування надрами; Держпраці - на геологічне вивчення з дослідно-промисловою розробкою та видобування, а також для цілей, не пов'язаних із видобуванням корисних копалин, в частині державного гірничого нагляду (пункт 9 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 № 615 "Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами").

До відання сільських, селищних, міських та районних рад на їх території у порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законодавчими актами, належить: 1) погодження надання надр у користування з метою геологічного вивчення, розробки родовищ корисних копалин місцевого значення; 2) реалізація місцевих програм розвитку мінерально-сировинної бази, раціонального використання та охорони надр; 3) обмеження діяльності підприємств, установ, організацій і громадян у випадках і в порядку, передбачених цим Кодексом; 4) здійснення контролю за використанням та охороною надр; 5) вирішення інших питань у сфері регулювання гірничих відносин у межах своєї компетенції ( стаття 10 Кодексу України "Про надра").

Таким чином, органи місцевого самоврядування не приймають остаточного рішення по надання суб'єкту господарювання права на користування надрами, а тільки погоджують відповідне клопотання такого суб'єкта, оскільки піщано-гравійна суміш є надрами загальнодержавного значення, на видобуток яких необхідні дозволи, передбачені законом.

Щодо твердження представника відповідачів про те, що всі доводи прокуратури вже були предметом перевірки в рамках досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000012 від 29.08.2013 року, слід зазначити наступне.

Так, до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено запис за №0000012 від 29.08.2013 року про початок досудового розслідування за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 239-2 КК України, однак постановою від 28 березня 2014 Київської міжрайонної екологічної прокуратури - закрито вказане провадження, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Однак в судовому засіданні прокуратурою було долучено постанову 07 квітня 2016 року про скасування постанови про закриття кримінального провадження №0000012 від 29.08.2013. Також, з вказаної постанови слідує, що перевіркою, проведеною Київською міжрайонною екологічною прокуратурою встановлено, що ПП «ВКФ ЛАН» на замовлення ТОВ «Дніпро Надра» проводились роботи по розчищенню та днопоглиблення ділянок Канівського водосховища в районі р. Стугна, при цьому ТОВ «Дніпро Надра» без наявності спеціального дозволу на використання надр реалізується видобутий річковий пісок за договорами купівлі-продажу ряду юридичних осіб.

Факт продажу піщано-гравійної суміші третім особам не спростовувався в судовому засіданні як представником відповідачів, так і представником третьої особи. До того ж, судом встановлено із рішення п'ятдесят шостої сесії п'ятого скликання Української міської ради від 13.05.2010, а саме із пункту 6 цього рішення, що на ТОВ «Дніпро Надра» покладено обов'язок розглянути питання щодо поставки для потреб м. Українка близько 1000 тонн піднятого грунту для забезпечення безпечного руху (посипання доріг) в зимовий період 2010-2011 роки.

Зазначені обставини суд вважає грубим порушення чинного законодавства, оскільки пунктом 28 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 № 615 "Про затвердження Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами" передбачено, що контроль та нагляд за дотриманням умов дозволу здійснюють у межах своїх повноважень орган з питань надання дозволу, Держекоінспекція, Держпраці, Міненерговугілля, МОЗ, ДПС, а також органи місцевого самоврядування.

Відповідно до вимог частини 3 статті 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України.

Разом з тим, слід зазначити, що відповідно до частини 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Однак, заперечуючи проти позову, відповідачем не надано обгрунтованих доказів по справі, як і не доведено належним чином правомірність винесення своїх рішень.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що позивач правомірно реалізував представницькі повноваження шляхом подання даного позову до суду та в межах строків, передбачених статтею 99 Кодексу адміністративного судочинства України і статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», а позовні вимоги вважає обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати: рішення сорок четвертої сесії шостого скликання від 12.09.2013 "Про розгляд подання Київської міжрайонної екологічної прокуратури"; пункт 4 рішення п'ятдесят шостої сесії п'ятого скликання Української міської ради від 13.05.2010 "Про надання дозволу на розробку технічної документації на днопоглиблення"; пункт 3 рішення виконавчого комітету Української міської ради від 24.06.2010 №246, яким ТОВ"Дніпро-Надра" погоджено робочий проект "Розчищення да днопоглиблення ділянок Канівського водосховища в районі дельти р. Стугна для покращення екологічного стану водосховища та забезпечення судноплавства маломірного прогулянкового флоту в адміністративних межах Української міської ради Обухівського району Київської області".

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Терлецька О.О.

Дата виготовлення і підписання повного тексту постанови - 18 квітня 2016 р.