Справа № 807/1203/15
Суддя: Гебеш С. А.
Дата ухвалення: 2016-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

12 квітня 2016 рокум. Ужгород№ 807/1203/15

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Гебеш С. А. суддів - Рейті С.І., Шешеня О.М.

при секретарі судових засідань - Приходько Т.В.

та осіб, що беруть участь у справі:

позивач - не з'явилась;

представника позивача - ОСОБА_2

представник відповідача - не з'явився;

третя особа 1 - ОСОБА_3

представник третьої особи 2 - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_4 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу, треті особи - ОСОБА_3, ОСОБА_5, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу.

У позовній заяві, з урахуванням заяви про зміну підстав позову, позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ начальника Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Закарпатській області за № 3СК "Про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт" згідно якого скасовано реєстрацію Декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2012 р. № ЗК НОМЕР_1 "Будівництво багатоквартирного житлового будинку" м. Ужгород АДРЕСА_1, замовником робіт за якою є громадянка ОСОБА_4.

Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що оскаржуваним наказом скасовано реєстрацію Декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2012 р. № ЗК НОМЕР_1 "Будівництво багатоквартирного житлового будинку" м. Ужгород АДРЕСА_1. Приймаючи оскаржуваний наказ Начальник Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Закарпатській області виходив з того, що позивачем у декларації про початок виконання будівельних робіт вказані недостовірні відомості в частині проведеної експертизи проекту будівництва. Вважає що реєстрація Декларації про початок виконання будівельних робіт може бути скасована лише за умови , якщо буде встановлено наявність у такій декларації недостовірних даних які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом. При цьому недостовірність даних може проявитись у тому що інформація зазначена в декларації не відповідала дійсності на час подання такої, а також у разі розбіжностей між зазначеними у ній даними. У той же час передумовою скасування на думку позивачки та її представника є виявлення у об'єкта будівництва ознак того, що такий будується самочинно, про що може свідчити відсутність належно затвердженої проектної документації.

Позивач в судове засідання не з'явилася, хоча належним чином повідомлялася судом про дату, час та місце судового розгляду даної адміністративної справи.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав викладених у позовній заяві та просив суд даний адміністративний позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився хоча належним чином повідомлялася судом про дату, час та місце судового розгляду даної адміністративної справи, однак надав суду клопотання про відкладення розгляду даної справи на інший термін, у зв'язку із занятістю представника у іншому судовому процесі. В задоволенні даного клопотання судом відмовлено і відповідно до вимог ч. 4 ст. 128 КАС України розгляд даної справи не відкладається і проводиться на основі наявних в матеріалах справи доказах.

Третя особа без самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача ОСОБА_3, який є одночасно представником третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на боці відповідача ОСОБА_5 проти задоволення позовних вимог заперечив з підстав наведених у поданих ним до справи письмових заперечень з приводу даного позову.

Розглянувши подані документи та матеріали справи, заслухавши доводи та пояснення сторін та осіб що приймають участь у розгляді справи всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Як встановлено судом в ході судового розгляду та вбачається із матеріалів справи, 10 серпня 2012 року Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області зареєструвала Декларацію про початок виконання будівельних робіт з нового будівництва житлового будинку на 16 квартир в м. Ужгороді по АДРЕСА_1, забудовником за якою є ОСОБА_4. У декларації позивачем зазначено, що будівництво має ІІІ категорію складності, та 4 поверхи. Декларація зареєстрована під № ЗК НОМЕР_1.

06 лютого 2015 року Заступником начальника Управління інспекційного відділу в м. Ужгороді - Лошак Юрієм Васильовичем та Головним державним інспектором інспекційного відділу в м. Ужгороді - Буяновою Світланою Василівною у присутності інженера технічного нагляду ОСОБА_8 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва Будівництво багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1, забудовник якого є ОСОБА_4, АДРЕСА_2.

За наслідками проведеної перевірки встановлено, що замовником в декларації про початок виконання будівельних робіт від 10 серпня 2012 року ЗК № НОМЕР_1 вказано кількість поверхів - 4(чотири), а за фактом на даний час є 5 (п'ять) з мансардою чим встановлено порушення передбачене ст.ст. 29,31 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності".

Проектна документація зі змінами (щодо змін висотності та фасадів) не пройшла експертизи в частині міцності, надійності та довговічності, чим порушено абз. 3 ч. 4 ст. 31 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності".

На підставі акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06 лютого 2015 року оскаржуваним позивачем Наказом № 3СК від 09 лютого 2015 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Закарпатській області було скасовано декларацію про початок виконання будівельних робіт за № ЗК НОМЕР_1 від 10.08.2012 р. з будівництва багатоквартирного житлового будинку по АДРЕСА_1.

Згідно листа Управління архітектури та містобудування Ужгородської міської ради від 17 листопада 2014 року вбачається, що забудовнику згідно містобудівних умов та обмежень надано дозвіл на спорудження будинку на АДРЕСА_1. Кількість поверхів не повинна бути більше 4. Також з відповіді вбачається, що забудовником містобудівні умови та обмеження не виконуються і споруджується замість чотирьох поверхів - шість. З даного приводу управління неодноразово зверталося до органу державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області та прокуратури.

Згідно ст.29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних для будівництва є містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування. Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва.

З цього приводу, суд приходить до висновку, що містобудівні умови та обмеження для будівництва шестиповерхового будинку позивачем не отримувалися, відповідно, проектна документація із змінами (щодо змін висотності та фасадів) розроблена у відсутності таких містобудівних умов та обмежень.

Це, в свою чергу, свідчить про те, що будівництво здійснюється без належно затвердженого проекту , що і є порушенням ст.ст.29,31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», як встановлено органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Також, згідно відповіді Філії "Укрдержекспертизи" від 03.11.2014 р. вбачається, що проект будівництва будинку на АДРЕСА_1. державну експертизу в установі протягом 2011-2014 року не проходив.

З листа від 18 грудня 2014 р. Інспекції ДАБК у Закарпатській області, який міститься в матеріалах справи, встановлено, що будівництво багатоквартирного житлового будинку здійснюється на підставі містобудівних умов та обмежень від 20.07.2012 року, Що стосується поверховості вказаного об'єкту, то згідно висновку СОКС № 98 від 26.04.2013 року, висота конька не повинна перевищувати відмітку будівлі будинку по АДРЕСА_3.

Крім того у листі Інспекції ДАБК зазначається, що будівництво ведеться за відсутності експертизи проекту будівництва (ні попереднього, ні зміненого) в частині міцності, надійності та довговічності, що є порушенням Державних будівельних норм, а також ст. 31 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності".

30 жовтня 2014 року забудовника - ОСОБА_4, на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 24 жовтня 2014 року та зафіксованих в ньому порушень, притягнуто до адміністративної відповідальності передбаченою ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (самочинне будівництво) у вигляді штрафу в сумі 850 грн.,на підставі постанови по справі про адміністративне правопорушення № 437, копія якої міститься у матеріалах справи. Доказів про скасування даної постанови суду не надано.

Відповідачем 24 жовтня 2014 року винесено припис про усунення позивачем порушень будівництва, передбачених ч. 6 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 29 Постанови КМ України № 466 від 13.04.2011 року «Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт»; абзац 3 ч. 4 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Даним приписом у позивача вимагали усунути порушення, вказані в акті перевірки від 24.10.2014 року в термін до 24.02.2015 року, а саме виконання вимог ст.ст. 29, 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» щодо приведення об'єкту будівництва у відповідність до відомостей, зазначених у декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2012 року за № ЗК НОМЕР_1, щодо зазначеної замовником кількості поверхів об'єкту будівництва, яка повинна бути 4 (чотири поверхи), а не 5 (п'ять), які встановлені даним актом перевіряючими при проведенні перевірки. Також, необхідність проведення експертизи проектної документації в частині міцності, надійності та довговічності об'єкту будівництва згідно із змінами (щодо змін висотності та фасадів), погоджених 19.12.2013 року начальником Управління містобудівного комплексу та земельних ресурсів Ужгородської міської ради.

З листа управління ДАБІ України у Закарпатській області від 30 квітня 2015 року, який надсилався на адресу судді Ужгородського міськрайонного суду Сарай А.І. по справі № 308/16389/14-ц та міститься в матеріалах справи встановлено, що відповідач відомостей про виконання припису позивачем не отримував.

Крім того, представником позивача також суду не надано доказів про виконання позивачем вимог вищевказаного припису у строк зазначений в ньому.

Також з ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 03 березня 2015 року по справі № 308/16389/14-ц, яка міститься в матеріалах даної справи, вбачається, що забудовнику - ОСОБА_4 заборонено проводити будівельні роботи з будівництва багатоквартирного на 16 квартир житлового будинку в м. Ужгород по АДРЕСА_1 до вирішення справи по суті.

З листа від 13.11.2015 р. Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Закарпатській області, який адресовано третій особі - ОСОБА_3 і міститься в матеріалах справи, зазначено, що за результатами перевірки від 06.02.2015 року, яка проводилася за участі представника технічного нагляду (Інженер технічного нагляду-ОСОБА_1., сертифікат серія НОМЕР_2) за вказаною адресою було встановлено, що замовником в декларації про початок виконання будівельних робіт від 10.08.2012 р. № ЗК НОМЕР_1 вказано кількість поверхів -(чотири), а за фактом на момент перевірки - (п'ять) з мансардою, чим порушено ст.ст. 29, 31 ЗУ "Про регулювання містобудівельної діяльності".

Згідно п. 8 містобудівних умов забудови земельної ділянки № 128 від 20.07.2012р. гранична висота будівлі визначена висновком служби охорони культурної спадщини і задається проектом за умови дотримання конькової відмітки будівлі АДРЕСА_3. Згідно матеріалів наданих для отримання містобудівних умов та обмежень земельної ділянки кількість поверхів перед проектної пропозиції становила чотири поверхи (погоджено Головним архітектором м. Ужгорода 05.07.2012р.) Коригування проектної документації з внесенням змін у містобудівні умови не проводилося. Проектна документація зі змінами (щодо висотності та фасадів) погоджена 19.12.2013 р. начальником Управління містобудівного комплексу та земельних ресурсів Ужгородської міської ради, однак не пройшла експертизи в частині міцності, надійності та довговічності, чим порушено ч. 4 ст. 31 ЗУ "Про регулювання містобудівельної діяльності". Також у листі зазначається, що за зверненням ТОВ "Сократ Свінг" Управлінням 12 листопада 2015 року проведено позапланову перевірку вказаного об'єкту, під час якої був присутній також представник позивачки - ОСОБА_2 За результатами проведеної перевірки встановлено що забудовником проводяться будівельні роботи за відсутності зареєстрованої декларації на початок виконання будівельних робіт, що є порушенням ст. 34 та 36 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності". За результатами перевірки складено акт, який підписаний всіма учасниками перевірки, протокол та видано припис забудовнику за № 299-П/1007 від 12 листопада 2015 року з вимогою негайно з моменту отримання даного припису припинити будь-які будівельні роботи та усунути наявні порушення у строк до 12 грудня 2015 року.

Згідно Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011р. №466 документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва, тобто замовник, який заповнює та подає на реєстрацію декларацію про початок виконання будівельних робіт, зазначає в останній певні дані щодо об'єкту будівництва (наприклад, поверховість об'єкту, інформацію про містобудівні умови та обмеження надані для проектування такого об'єкту, дані про проектну документацію певного об'єкту), який ним має намір будуватися та який буде, в подальшому, введено в експлуатацію, однак, з метою уникнення негативних наслідків, такі дані повинні бути достовірними та, в свою чергу, об'єкт будівництва повинен відповідати зазначеним у декларації про початок виконання будівельних робіт даним.

Наведені вище листи ще раз підтверджують факт порушень ЗУ "Про регулювання містобудівельної діяльності", які вчинялися позивачем при виконанні нею будівельних робіт щодо вказаного об'єкту будівництва і які були виявлені відповідачами за наслідками проведеної перевірки.

Відповідно до ст. 9 Закону України „Про архітектурну діяльність" будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України „Про регулювання містобудівної діяльності".

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації (ч. 8 ст. 36 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності").

Відповідно до статті 38 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Вимоги статті 38 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" встановлюють можливе усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності - істотного відхилення від проекту або істотного порушення будівельних норм.

Відповідно до вимог ст. 39-1 закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Таким чином, питання скасування реєстрації відповідного повідомлення або декларації належали до компетенції органу державного архітектурно-будівельного контролю, а саме Державної архітектурно-будівельної інспекції України та її територіальних органів.

Оскаржуваним позивачем Наказом від 09 лютого 2015 року така Декларація скасована.

При цьому у Наказі міститься посилання на акт перевірки від 06 лютого 2015 року, з аналізу якого можна дійти висновку, що підставою для скасування Декларації на початок виконання будівельних робіт стало не відсутність самого висновку державної експертизи проекту, а дві підстави, перша: замовником в декларації про початок виконання будівельних робіт від 10 серпня 2012 року ЗК № НОМЕР_1 вказано кількість поверхів - 4(чотири), а за фактом на даний час є 5 (п'ять ) з мансардою чим порушено ст. ст. 29, 31 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", друга: проектна документація зі змінами не пройшла експертизи в частині міцності, надійності та довговічності чим порушено абз. 3 ч. 4 ст. 31 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності".

Встановлені порушення є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, що має наслідок скасування декларації про початок виконання будівельних робіт.

Отже, з урахуванням встановлених порушень, які позивачем в даному випадку не спростовані, суд вважає, що оскаржуваний наказ відповідача прийнятий в межах та спосіб, визначених законодавством.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що згідно Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно статті 8 Закону України „Про основи містобудування" державне регулювання, зокрема, полягає в контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об'єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві.

Статтею 41 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Таким чином оскаржуваний позивачем наказ від 09 лютого 2015 року, суд вважає законним, оскільки такий винесений відповідачем у межах та у спосіб встановлений законом, на виконання вимог Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" і ґрунтується на встановлених відповідачем фактах порушення за результатами проведеної перевірки.

Згідно ст. 70 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Відповідно до ст. 138 КАС України предметом доказування є обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи заперечення або які мають інше значення для вирішення справи та які належить встановити при ухваленні судового рішення у справі.

Обставини встановлені судом при розгляді даної справи не спростовані позивачем в ході судового розгляду даної справи по суті, а наведенні позивачем обґрунтування з підстав яких позивач просить задовольнити даний позов, спростовані доказами які містяться в матеріалах справи.

Підсумовуючи вищевказані обставини, суд також зазначає, що згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Ч.3 ст.2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, суд приходить до висновку, що будівництво багатоквартирного житлового будинку (п'ять поверхів з мансардою) по АДРЕСА_1 в м. Ужгород здійснюється позивачем (забудовником) без належно затвердженого проекту, тобто такого, що розроблений без отримання містобудівних умов та обмежень, а також, не проходив у передбаченому законодавством порядку експертизу в частині міцності, надійності та довговічності.

З врахуванням вищезазначених та встановлених судом обставин, виходячи з системного аналізу норм КАС України та Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності", яким регулюються спірні відносини між сторонами, суд приходить до переконливого висновку, що позов не підлягає до задоволення, оскільки позивачем з підстав зазначених у позові та доказів на підтвердження таких, не доведено обставин щодо незаконності прийняття оскаржуваного наказу відповідача.

На підставі наведеного та керуючись статтями 11, 70, 71, 86, 160-163, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_4 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України визнання протиправним та скасування наказу, треті особи - ОСОБА_3, ОСОБА_5 - відмовити повністю.

Постанова суду може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення, а у разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 254 КАС України.

Головуючий суддя Суддя Суддя C.А. Гебеш С.І. Рейті О.М. Шешеня