Справа № 815/1564/16
Суддя: Марин П. П.
Дата ухвалення: 2016-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/1564/16
УХВАЛА

28 квітня 2016 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Марина П.П.,

секретаря судового засідання Гацанюк К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Котовський винзавод» до Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області про визнання протиправним та скасування Наказу від 28.03.2016 року №433,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Котовський винзавод» до Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області про визнання протиправним та скасування Наказу від 28.03.2016 року №433.

В судове засідання, призначене судом на 19.04.2016 року о 12 годині 00 хвилин, представник позивача, повідомлений належним чином, що підтверджується наявною у матеріалах справи розпискою про отримання судової повістки (а.с17), не зявився, та у звязку з відсутністю належних та допустимих доказів підтвердження поважності неприбуття в судове засідання, судом визнано причину неприбуття до судового засідання неповажною.

В судове засідання, призначене судом на 28.04.2016 року об 11 годині 00 хвилин представник позивача не з'явився, про дату та час судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою про отримання судової повістки (а.с. 23).

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду беручи до уваги наступне: відповідно до ч. 1 ст. 12 КАС України, особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки, не можуть бути обмежені у праві на отримання в адміністративному суді як усної, так і письмової інформації щодо результатів розгляду справи. Ніхто не може бути обмежений у праві на отримання в адміністративному суді інформації про дату, час і місце розгляду своєї справи та ухвалені в ній судові рішення. Звернення особи, яка бере участь у справі, не підлягає розгляду та не потребує відповіді, якщо у ньому не зазначено місце проживання чи місцезнаходження (для юридичних осіб) або не підписано автором (авторами), а також якщо неможливо встановити його авторство, або таке, що містить вислови, що свідчать про неповагу до суду.

Нормою п. 1 ч. 3 ст. 49 КАС України, особам які беруть участь у справі надано право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів.

При цьому частиною 2 ст. 49 КАС України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Праву особи на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи кореспондує обов'язок суду повідомити чи викликати її.

Так, ч. 3 ст. 33 КАС України передбачено, що судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КАС України, повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Повістка у справах, для яких встановлено скорочені строки розгляду, має бути вручена у строк, достатній для прибуття до суду.

Особи, які беруть участь у справі, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов'язані завчасно повідомити про це суд.

«Завчасно» означає необхідність повідомити у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання. Спосіб повідомлення може бути різним (закон їх не обмежує) - телефоном, поштою тощо.

Як вбачається з матеріалів справи, судові повістки про виклик до суду отримано представником позивача завчасно, а саме: повістка на 19.04.2016 року отримана 07.04.2016 року, повістка на 28.04.2016 року отримана 22.04.2016 року (а.с.17, 23).

Остаточно поважність причин неприбуття оцінюватиме суд у кожному конкретному випадку з метою визначення правових наслідків такого неприбуття. Так, поважними причинами можуть бути визнані: захворювання, що перешкоджає з'явитися до суду, відрядження тощо.

Неповідомлення про причини неприбуття за правовими наслідками прирівняне до неприбуття в судове засідання без поважних причин.

Причини неприбуття слід визнавати неповажними, якщо за таких причин особа мала реальну можливість прибути в судове засідання або надіслати свого представника. Якщо ж прибуття в судове засідання могло потягнути за собою завдання шкоди цінностям вищим, ніж інтереси розгляду справи (наприклад, здоров'ю чи навіть життю особи), то причини неприбуття суд визнає поважними. Тож поважність причин неприбуття є оціночною категорією, яка залежить від конкретних обставин, тому про вирішення цього питання суд постановляє вмотивовану ухвалу . До поважних причин можуть бути віднесені такі обставини, дії, явища, які не залежать від волі особи, відносно якої вони виникли. Внаслідок таких обставин, особа не має змоги належним чином виконувати покладені на неї обов'язки.

Юридична обізнаність обсяг правових знань та навичок у їх застосуванні, необхідних для реалізації громадянами своїх прав і свобод, а також виконання обов'язків.

Неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, є повторним, коли позивач вдруге не прибув на розгляд справи і в суду є достовірні (докази) про те, що обидва рази його було належним чином повідомлено.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_1 проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, згідно вимог статті 122 КАС України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно приписів статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справ упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, якій вирішить спір щодо його прав та обовязків.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обовязком не тільки для держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 21 грудня 2006 року у справі «Мороз та інші проти України» зазначив, що розумність строку проваджень повинна оцінюватись у світлі обставин справи та з урахуванням наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявників і відповідних органів державної влади та того, яку важливість для заявників мало питання, що розглядалося.

Отже, суд вважає, що вжив всі залежні від нього заходи для повідомлення позивача належним чином про час і місце розгляду судової справи з його участю для реалізації ним права судового захисту своїх прав та інтересів.

Крім того, суд вважає за необхідне наголосити, на тому, що саме національним судам належить функція керування провадженнями таким чином, щоб вони були швидкими та ефективними (рішення Європейського суду з прав людини від 21 грудня 2006 року справа «Мороз та інші проти України»).

Відповідно до ч.3 ст.128, п.4 ч.1 ст.155 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи викладене, у звязку з повторною неявкою представника позивача, ненадання доказів поважності причин неприбуття до суду представників позивача, неподання до суду заяви про розгляд справи без їх участі, що затягує строк вирішення спору, передбаченого ч. 1 ст. 122 КАС України по даній справі, суд дійшов до висновку про те, що неявка представника позивача перешкоджає розгляду справи по суті, у звязку з чим позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Котовський винзавод» до Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області про визнання протиправним та скасування Наказу від 28.03.2016 року №433, слід залишити без розгляду відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст. 155 КАС України.

Керуючись ст.ст. 128, 155, 160, 165 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Котовський винзавод» до Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області про визнання протиправним та скасування Наказу від 28.03.2016 року №433 - залишити без розгляду.

Розяснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвалу може бути оскаржено згідно ч. 3 ст. 186 КАС України.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 28.04.2016 року.

Суддя П.П.Марин