Справа № 203/1637/15-а (2а/0203/54/2015)
Суддя: Юрко І.В.
Дата ухвалення: 2016-04-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

20 квітня 2016 року справа №203/1637/15-а(2а/0203/54/2015)
Дніпропетровський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді:Юрко І.В., суддів: Гімона М.М., Чумака С. Ю.,

секретарі судового засідання: Федосєєвої Ю.В.

за участі представника позивача ОСОБА_2,

третьої особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги ОСОБА_4, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України, ОСОБА_3 на постанову Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 07 квітня 2015 року у справі №203/1637/15-а за позовом ОСОБА_4 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України, заступника директора департаменту начальника Дніпропетровського інспекційного відділу Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Садового Ігоря Дмитровича про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 20.03.2015 року звернувся до суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України, заступника директора департаменту начальника Дніпропетровського інспекційного відділу Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Садового Ігоря Дмитровича, в якому просив визнати протиправними (незаконними) дії заступника директора Департаменту ДАБІ у Дніпропетровській області ДАБІ України Садового І.Д. щодо прийняття постанови № Д-12 від 10.03.2015 року, якою його притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96-1 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн.; визнати нечинною (протиправною) та скасувати вказану постанову, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постановою Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 07 квітня 2015 року позов задоволено частково.

Постанову заступника директора департаменту начальника Дніпропетровського інспекційного відділу Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Садового Ігоря Дмитровича №Д-12 від 10 березня 2015 року про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96-1 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн. - скасувати.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив постанову суду першої інстанції змінити, задовольнивши позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідач - Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України також подав апеляційну скаргу, якою просив скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Також до апеляційного суду подано апеляційну скаргу третьою особою - ОСОБА_3, якою він просив постанову суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_4 в повному обсязі.

Представник позивача в судовому засіданні апеляційної інстанції вимоги апеляційної скарги позивача підтримав, просив їх задовольнити, а апеляційні скарги відповідача та третьої особи залишити без задоволення.

Третя особа в судовому засіданні вимоги своєї апеляційної скарги та апеляційної скарги відповідача підтримав, просив їх задовольнити, а апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення.

Позивач, представники відповідачів в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до вимог частини 4 статті 196 Кодексу адміністративного судочинства України неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час та місце апеляційного розгляду, та явка яких у відповідності до статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України не визнавалась судом обов'язковою, не перешкоджає судовому розгляду справи.

Відповідно до статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції може вийти за межі доводів апеляційної скарги в разі встановлення під час апеляційного провадження порушень, допущених судом першої інстанції, які призвели до неправильного вирішення справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення представника позивача, третьої особи, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, встановила наступне.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що постановою № Д-12 від 10.03.2015 року у справі про адміністративне правопорушення, прийнятою заступником директора департаменту начальником Дніпропетровського інспекційного відділу ДАБІ у Дніпропетровській області Садовим І.Д., головного інженера проекту ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн. (а.с.43 т.1).

Як зазначено у вказаній постанові, головним інженером проекту ОСОБА_4 відповідно до акту прийому-передачі від 26.01.2015 року передано замовнику проекту документацію для виконання будівельних робіт на об'єкті «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 в м.Дніпропетровську під офісне приміщення», розроблену з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, чим порушив п. п. 2.53, 4.22 ДБН В.2.2-15-2005, п.п. 4.3 та 4.5 ДБН А.2.2-3- 2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги частково та скасовуючи постанову у справі про адміністративне правопорушення, зазначив, що відповідач, який склав постанову у справі про адміністративне правопорушення відносно позивача не навів належних, допустимих і достатніх доказів вини позивача у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96-1 КУпАП. Не містить і протокол про адміністративне правопорушення від 22.02.2015 року та акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 23.02.2015 року посилань на докази, якими підтверджується факт скоєння позивачем правопорушення при зазначених в акті та протоколі обставинах.

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 96-1 КУпАП адміністративні відповідальності підлягають головний архітектор проекту, головний інженер проекту, експерт, інші відповідальні виконавці окремих видів робіт (послуг), пов'язаних із створенням об'єктів архітектури, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат, за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження категорії складності об'єкта будівництва.

Відповідно до пункту 1 Положення про ОСОБА_3 архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294, ОСОБА_3 архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до пункту 3 цього Положення одним з основних завдань Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме: здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил;

Викладене вказує, що зазначені правовідносини є публічно-правовими, а справи зі спорів, що виникають між суб'єктами цих відносин, є адміністративними.

У зв'язку з цим юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи за участю Державної архітектурно-будівельної інспекції України та її територіальних органів, у тому числі й ті, які виникають під час виконання повноважень у сфері державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду; у сфері ліцензування господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів архітектури.

Відповідно до ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Частиною 2 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 23.05.2011 року №533 (в редакції що діяла на час виникнення правовідносин, далі по тексту - Порядок), цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Позивачем та судом першої інстанції помилково зазначено, що процедура проведення перевірки дотримання будівельних норм і стандартів об'єктів ІІ категорії складності, до якого віднесене приміщення АДРЕСА_1, вказаним Порядком не регулюється.

Колегія суддів зазначає, що здійснення Державною архітектурно-будівельною інспекцією України контролю за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності, є окремим видом контролю, що передбачено п.п.6 п.11 Порядку, а тому процедура здійснення інспекцією заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил є загальною та не пов'язана з будь-якою категорією складності об'єкта будівництва.

Відповідно до ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об'єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів» № 45 від 16.05.2011 року (далі по тексту - Наказ № 45) встановлено, що цей порядок визначає процедуру розроблення проектної документації на будівництво об'єктів та поширюється на суб'єктів містобудування.

Пунктом 3 Наказу № 45 визначено, що проектна документація на будівництво об'єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступного для інвалідів та інших мало мобільних груп населення.

Пунктом 11.1 Наказу № 45 визначено, що клас наслідків (відповідальності) та категорія складності об'єкта будівництва визначаються відповідно до законодавства, ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ», ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» та ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва».

З матеріалів справи вбачається, що 23.02.2015 року під час проведення позапланової перевірки об'єкта будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 в м.Дніпропетровську під офісне приміщення» представником замовника було надано перевіряючим Департаменту Держархбудінспекції копію акту прийому-передачі проектної документації від 26.01.2015 року та саму проекту документацію на вказаний об'єкт будівництва, підписані головним інженером проекту ОСОБА_4 та замовником будівництва ОСОБА_6. Результати перевірки зафіксовані 23.02.2015 року в акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, а саме: згідно п.2.53 ДБН В.2.2-15-2005, приміщення громадського призначення, крім приміщень громадського призначення гуртожитків і житлових будинків для осіб похилого віку та сімей з інвалідами, повинні мати входи та евакуаційні виходи, ізольовані від житлової частини будинку. Згідно п. 4.22 ДБН В.2.2-15-2005, приміщення громадського призначення, розташовані в житлових будинках (згідно з 2.50 цих Норм), крім одноквартирних і зблокованих будинків треба відокремлювати від приміщень житлової частини протипожежними перегородками 1-го типу, перекриттями 3-го типу без прорізів. Зазначена проектна документація не містить у своє складі вихідні дані та розрахунок категорії складності об'єкта, що є порушенням п.п. п.п.4.3 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (а.с.13 т.1).

За результатами перевірки 23.02.2015 року Департаментом Держархбудінспекції у Дніпропетровській області складено протокол про адміністративне правопорушення про виявлене порушення головним інженером проекту ОСОБА_4, а саме: відповідно до акту прийому-передачі від 26.01.2015 року передано замовнику проектну документацію на виконання будівельних робіт на об'єкті «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 в м.Дніпропетровську під офісне приміщення», розроблену з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, що є порушенням п.п.2.53, 4.22 ДБН В.2.2-15-2005, п.п.4.3 та 4.5 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (а.с.41-42).

Відповідно до п. 2.53 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», затверджених Державним комітетом України з будівництва та архітектури від 18.05.2005 року №80, приміщення громадського призначення, крім приміщень громадського призначення гуртожитків і житлових будинків для осіб похилого віку та сімей з інвалідами, повинні мати входи та евакуаційні виходи, ізольовані від житлової частини будинку.

Пунктом 4.22 ДБН В.2.2.015-2005 передбачено, що приміщення громадського призначення, розташовані в житлових будинках (згідно з 2.50 цих Норм), крім одноквартирних і зблокованих будинків, слід відокремлювати від приміщень житлової частини протипожежними перегородками 1-го типу і перекриттями 3-го типу без прорізів.

Позивач вважає, і з цим погодився суд першої інстанції, що у вказаних будівельних нормах йдеться про житлові частини будинку, а приміщення, до якого згідно з проектом улаштовано двері, не може бути віднесено до житлового приміщення чи його частини, оскільки воно не опалюється. На думку позивача, жодною будівельною нормою не визначено поняття терміну «житлова частина будинку».

Згідно проекту «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1» реконструкція нежитлового приміщення полягає в улаштуванні двері із приміщення №22 на загальну сходову клітину, яка має прямий вихід на подвір'я (а.с. 29-35 т.1).

Проте, відповідно до додатку «Б» ДБН В.2.2.015-2005 житловою частиною будинку є секція житлового будинку - будинок або частина житлового будинку (відокремлена від інших частин глухою стіною) із квартирами (кімнатами гуртожитків), що мають вихід на одну сходову клітку або безпосередньо через коридор.

Саме таким приміщенням являється приміщення № 21, до якого згідно з проектом улаштовано двері, оскільки в це приміщення мають вихід квартири житлового будинку.

Далі, пунктами 4.3 та 4.5 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» визначено, що основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки; технічні умови; завдання на проектування (додаток Б); інші вихідні дані, які надаються замовником, наведені в додатку «А» ДБН А.2.2-3-2014; категорія складності та клас наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва визначаються відповідно до вимог ДБН В. 1.2-14 та ДСТУ-Н Б В. 1.2-16.

Як зазначено в акті перевірки та підтверджується матеріалами справи, проектна документація на об'єкт, що перевірявся, не містить в своєму складі вихідних даних на проектування та розрахунку категорії складності об'єкта будівництва, які є обов'язковими складовими робочого проекту.

Відповідно до п.4.6.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» проектування об'єктів І та ІІ категорії складності здійснюється в одну стадію - робочий проект (РП). Перелік обов'язкових складових робочого проекту визначено додатком «Д» ДБН А.2.2-3-2014, зі змісту якого вбачається, що складовими частинами робочого проекту є вихідні дані для проектування та розрахунок класу наслідків та категорії складності відповідно до ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013.

З матеріалів справи вбачається, що проектна документація не містить ні категорії складності, ні розрахунку такої категорії складності.

Посилання позивача про зазначення категорії складності в декларації про початок виконання будівельних робіт колегією суддів до уваги не приймається, оскільки вказаний документ не є робочим проектом (а.с.37-40 т.1).

Крім того, як вбачається з листа Департаменту Держархбудінспекції у Дніпропетровській області №1004-06/112 від 03.03.2016 року за результатами перевірки Департаментом було надано 23.02.2015 року припис замовнику будівництва гр.ОСОБА_7 з вимогою усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом приведення об'єкта будівництва «Реконструкція нежитлового приміщення № АДРЕСА_1 під офісне приміщення» до попереднього стану із збереженням несучої спроможності конструкцій. Наказом Департаменту від 27.02.2015 року № 43-СК скасовано реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт на вказаному об'єкті будівництва (а.с. 57-58, 79 т.1).

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З урахуванням зазначених вище обставин, колегія суддів вважає, що Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України при здійсненні перевірки та прийнятті постанови про адміністративне правопорушення стосовно позивача діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стосовно апеляційної скарги третьої особи - ОСОБА_3 колегія суддів зазначає наступне.

В даній справі, як зазначалось вище, предметом спору є постанова заступника директора департаменту начальника Дніпропетровського інспекційного відділу Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Садового І.Д. №Д-12 від 10.03.2015 року про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96-1 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Вказана постанова у справі про адміністративне правопорушення ніяким чином не зачіпає та не порушує прав, свобод та інтересів ОСОБА_3 тим більш, з боку відповідачів.

Посилання апелянта - ОСОБА_3 на ту обставину, що реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 в м.Дніпропетровську, впливає на його права та інтереси, так як квартира, де він мешкає, знаходиться над приміщенням № 185, колегією суддів до уваги не приймається, оскільки реконструкцію проводить замовник будівництва - ОСОБА_6, який не є стороною у справі, та претензії до якого у ОСОБА_3 можуть бути предметом іншої справи.

Крім того, як вбачається з паспорту ОСОБА_3 він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2.

Таким чином, апеляційна скарга третьої особи - ОСОБА_3 є необгрунтованою та задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності відповідно до частини 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України доведено правомірність прийняття постанови №Д-12 від 10 березня 2015 року про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96-1 КУпАП.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про відмову у задоволенні адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції не вірно встановлені обставини справи та постанова прийнята з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв'язку з чим постанова належить скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 160, 167, 184, 195, 197, 198, 202, 205, 207, 211, 212, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги ОСОБА_4, ОСОБА_3 на постанову Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 07 квітня 2015 року у справі №203/1637/15-а залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України на постанову Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 07 квітня 2015 року у справі №203/1637/15-а задовольнити.

Постанову Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 07 квітня 2015 року у справі №203/1637/15-а скасувати.

У задоволенні позову ОСОБА_4 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України, заступника директора департаменту начальника Дніпропетровського інспекційного відділу Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області Садового Ігоря Дмитровича про скасування постанови про адміністративне правопорушення відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня складення постанови в повному обсязі.

В повному обсязі постанову складено 25 квітня 2016 року.

Головуючий суддя: І.В. Юрко

Суддя: М.М.Гімон

Суддя: С.Ю. Чумак