Справа № 807/534/16
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2016-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2016 рокум. Ужгород№ 807/534/16

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Рейті С.І., розглянувши матеріали позовної заяви Заступника прокурора Закарпатської області до Ужгородської міської ради, треті особи - треті особи - Баранинська сільська рада, Оноківська сільська рада, Сторожницька сільська рада, Холмківська сільська рада, Великолазівська сільська рада, про визнання нечинним та скасування рішення частково, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник прокурора Закарпатської області І. Сендак звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Ужгородської міської ради, треті особи - Баранинська сільська рада, Оноківська сільська рада, Сторожницька сільська рада, Холмківська сільська рада, Великолазівська сільська рада, яким просить визнати нечинним та скасувати пункти 1 та 2 рішення Ужгородської міської ради "Про затвердження містобудівної документації" від 10 березня 2016 року за № 119.

Ухвалою судді від 11 квітня 2016 року позовну заяву Заступника прокурора Закарпатської області залишено без руху, у відповідності до ч. 1 ст. 108 КАС України, та надано строк до 19 квітня 2016 року для усунення недоліків позовної заяви (шляхом надання суду доказів відсутності органу, уповноваженого державою (що здійснює відповідні функції у спірних відносинах) чи доказів неможливості виконання ним своїх функцій та/або відсутності повноважень), визначення статусу прокурора при зверненні до суду (як самостійний позивач у справі чи як законний представник, що звертається з позовом в інтересах держави, що пов'язані з необхідністю захисту права державного органу чи підприємства, до компетенції якого відносяться функції у спірних правовідносинах, з вказанням назви та інших даних такого органів (органу), що встановлені ст.. 106 КАС України), обґрунтування порушень інтересів держави у спірних правовідносинах).

19 квітня 2016 року суду надано лист прокуратури Закарпатської області від 18.04.2016 року за № 05/1-1291-16, яким вказує на наступне: в позовній заяві зазначено звернення до суду в інтересах держави, що є безпосередньою функцією органів прокуратури, оскільки земля є основним національним багатством України, а тому її використання у власних інтересах суперечить інтересам територіальної громади, тобто, інтересам держави та суспільним інтересам: спрямованість захисту інтересів держави є порушення Водного кодексу, Законів України "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про мораторій на зміну цільового призначення окремих земельних ділянок рекреаційного призначення у містах та інших населених пунктах", "Про природно - заповідних фонд України", "Про благоустрій населених пунктів", що не забезпечує екологічну безпеку і підтримання екологічної рівноваги на території України; вказує що орган місцевого самоврядування не може бути позивачем оскільки порушення допущені саме Ужгородською міськрадою; звернення прокурора з позовом до суду обумовлене не здійсненням органу, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, захисту інтересів держави, в зв'язку з чим прокурор набуває статусу позивача, тобто, при зверненні до суду прокурором в повному обсязі дотримано вимоги ст.. 106 КАС Укркаїни.

Згідно п. 1 ч. 3 ст.108 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, та суд констатує про повернення позовної заяви, виходячи з наступного:

Відповідно до абзацу другого ч. 2 ст. 60 КАС України прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Як вбачається з позовної заяви прокурор звернувся до суду з позовом як самостійний позивач, мотивуючи таке звернення інтересами держави, оскільки (згідно лист прокуратури Закарпатської області від 18.04.2016 року за № 05/1-1291-16, наданому на виправлення недоліків позовної заяви) Державною інспекцією сільського господарства у Закарпатській області та управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції у Закарпатській області неналежним чином здійснюється захист інтересів держави у сфері земельних та містобудівних правовідносин щодо не реагування на порушення вимог Закону при прийнятті Ужгородською міською радою оскарженого рішення, що є підставою для самостійного звернення прокурора з позовом до суду, про що суд констатує наступне:

Наказом Міністерства аграрної політики України від 23.12.2011 року за № 770 затверджено Положення про державну інспекцію сільського господарства в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі та цим Положенням передбачено, що Держсільгоспінспекція та її посадові особи в межах своїх повноважень мають право, зокрема, давати обов'язкові для виконання приписи (розпорядження), а також подавати в установленому законодавством порядку до відповідних органів матеріали перевірок для притягнення винних осіб до відповідальності (в тому числі, до органів прокуратури - про подання позову до суду щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився (п.6.3 цього Положення) та надання актів та інших матеріалів про діяння, в яких вбачаються ознаки злочину (п.6.5 цього Положення), відтак, вказаним Положенням передбачена як компетенція територіальних органів Держсільгоспінспекцій, так і визначено повноваження органів прокуратури у сфері державного нагляду в частині перевірки Держсільгоспінспекцією дотримання вимог земельного законодавства.

При цьому суд констатує, що положеннями Земельного кодексу України в редакції 2001 року (що діє станом на час звернення до суду) визначено цілий ряд органів до повноважень яких відноситься питання регулювання земельних відносин (зокрема, згідно ст..ст.6 - 17 ЗК України, такими є Верховна Рада України, обласні, міські, районні, районні у містах ради, Кабінет Міністрів України, обласні та районні державні адміністрації, центральні органи виконавчої влади, що реалізовують державну політику у сфері земельних відносин), в зв'язку з чим посилання прокурора на звернення до суду як самостійного позивача в зв'язку з відсутністю органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у сфері земельних відносин - не відповідає приписам діючого законодавства та не заслуговує на увагу.

Частиною 2 ст. 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що до уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", якими, згідно вказаної статті, є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури; структурні підрозділи обласних, районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій з питань архітектури та виконавчі органи сільських, селищних, міських рад з питань архітектури.

Виходячи з наведеного, нормами діючого на час виникнення спірних правовідносин визначено ряд органів, що здійснюють контроль у сфері земельного законодавства та містобудівної діяльності, тобто, питань, з підстав порушення яких Ужгородською міською радою прокурор звертається до суду з позовом як позивач, зазначаючи про відсутність іншого (ніж міська рада) органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, недоліки позовної заяви (надання суду доказів відсутності органу, уповноваженого державою (що здійснює відповідні функції у спірних відносинах) чи доказів неможливості виконання ним своїх функцій та/або відсутності повноважень), якими, згідно листа прокуратури Закарпатської області від 18.04.2016 року за № 05/1-1291-16, є Державна інспекція сільського господарства у Закарпатській області та управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Закарпатській області, визначення статусу прокурора при зверненні до суду (як самостійний позивач у чи як законний представник, що звертається з позовом в інтересах держави, що пов'язані з необхідністю захисту права державного органу чи підприємства, до компетенції якого відносяться функції у спірних правовідносинах, яким, згідно листа прокуратури Закарпатської області від 18.04.2016 року за № 05/1-1291-16, є Державна інспекція сільського господарства у Закарпатській області та управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Закарпатській області), обґрунтування порушень інтересів держави у спірних правовідносинах) - прокурором не усунуті.

Виходячи з наведеного, звернення прокурора до адміністративного суду з позовною заявою в інтересах самостійних господарюючих суб'єктів з питань, які не торкаються загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, порушують матеріальні або інші інтереси держави, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання, у разі, якщо інтереси останніх не збігаються з інтересами органів, уповноважених державою здійснювати відповідні функції, за відсутності ознак порушення цими органами матеріальних або інших інтересів держави, не є представництвом інтересів держави і законом прокурора такими повноваженнями не наділено.

Правова позиція щодо неможливості звернення прокурора до суду з позовами в інтересах держави в особі уповноважених органів за відсутності ознак порушення цими органами матеріальних або інших інтересів держави - висловлена Верховним Судом України у постанові: від 10 березня 2009 року у справі 21-2183во08, яка, у відповідності до ст. 244 - 2 КАС України, є обов'язковою до застосування судом першої інстанції при прийнятті судового рішення.

Згідно п. 1 ч. 3 ст.108 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху. За наведених обставин та у відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 108 КАС України, позовна заява Заступника прокурора Закарпатської області підлягає поверненню.

Згідно ч.6 ст.108 КАС України, залишення позовної заяви без руху або повернення позовної заяви не позбавляють права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись п.1 ч.3 ст.108, ст.165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Заступника прокурора Закарпатської області до Ужгородської міської ради, треті особи - треті особи - Баранинська сільська рада, Оноківська сільська рада, Сторожницька сільська рада, Холмківська сільська рада, Великолазівська сільська рада, про визнання нечинним та скасування рішення частково - повернути позивачеві.

2. Копію ухвали разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами, невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

3. Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд в порядку і строки, встановлені ст. 186 КАС України. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали, а якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали (копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції).

Суддя С.І. Рейті