Справа № 810/3281/15
Суддя: Черпак Ю.К.
Дата ухвалення: 2016-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2016 року м. Київ К/800/54797/15

Вищий адміністративний суд України у складі колегії суддів:

Черпака Ю.К. (судді-доповідача),

Головчук С.В.,

Ліпського Д.В.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_4 до Яготинської районної державної адміністрації Київської області про визнання незаконними та скасування розпоряджень, поновлення на посаді,

за касаційною скаргою Яготинської районної державної адміністрації Київської області на постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 14 грудня 2015 року,

встановив:

У липні 2015 року ОСОБА_4 звернулась в суд з позовом до Яготинської районної державної адміністрації Київської області про визнання незаконним та скасування розпорядження відповідача від 30 червня 2015 року № 113 «Про проведення службового розслідування» та розпорядження від 10 липня 2015 року № 65-к «Про звільнення ОСОБА_4.»; поновлення позивача на роботі та виплату середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу з 10 липня 2015 року по день поновлення на посаді; стягнення моральної шкоди у розмірі 10000 грн.

В обґрунтування позовних вимог вказувала, що її звільнення відбулось з порушенням чинного трудового законодавства, оскільки відбулось без погодження з Київською обласною державною адміністрацією та за відсутності факту порушення Присяги державного службовця.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2015 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 14 грудня 2015 року рішення суду першої інстанції скасовано та прийнято нове, яким позов ОСОБА_4 задоволено частково.

Визнано незаконними розпорядження Яготинської районної державної адміністрації від 30 червня 2015 року №113 «Про проведення службового розслідування» та від 10 липня 2015 року №65-к «Про звільнення ОСОБА_4.».

Поновлено ОСОБА_4 на посаді керівника апарату Яготинської районної державної адміністрації у Київській області.

Стягнуто з Яготинської районної державної адміністрації у Київській області на користь ОСОБА_4 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 10 липня 2015 року по 14 грудня 2015 року у сумі 29420,27 грн. з відрахуванням обов'язкових платежів, що підлягають утриманню з нарахованої суми.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

У касаційній скарзі Яготинська районна державна адміністрація Київської області, посилаючись на порушення судами норм матеріального і процесуального права, просить скасувати судове рішення суду апеляційної інстанції та залишити в силі постанову суду першої інстанції. Касаційну скаргу обґрунтовує тим, що апеляційним судом встановлено відсутність конфлікту інтересів відповідно до вимог Закону України «Про запобігання корупції», що не відповідає дійсності. Також вказує, що апеляційний суд у порушення принципу офіційного з'ясування обставин справи не встановив, чи надавалось т.в.о. голови Яготинської РДА Давиденку А.Ю. погодження на звільнення позивача. Крім того, посилається на те, що розпорядження про проведення службового розслідування прийнято з дотриманням чинного законодавства.

ОСОБА_4 у запереченнях на касаційну скаргу просить залишити рішення суду апеляційної інстанції без змін, у зв'язку з його законністю та обґрунтованістю.

Відповідно до положень частини 2 статті 220 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.

Перевіривши правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Судами встановлено, що з 16 липня 2012 року ОСОБА_4 обіймає посаду керівника апарату Яготинської районної державної адміністрації, Присягу державного службовця прийняла 13 червня 1994 року.

30 червня 2015 року т.в.о. голови Яготинської районної державної адміністрації Київської області (далі - Яготинська РДА) прийнято розпорядження «Про проведення службового розслідування» щодо діяльності керівника апарату ОСОБА_4 на предмет порушення законів України «Про відпустки», «Про запобігання корупції», Регламенту Яготинської РДА.

Цим розпорядженням, зокрема, відсторонено позивача на період проведення службового розслідування від виконання повноважень за посадою.

За результатами проведеного службового розслідування комісією складено акт від 09 липня 2015 року, яким встановлено наступні обставини.

Під час проведення службового розслідування щодо позивача одночасно проводилось службове розслідування щодо її чоловіка ОСОБА_7, який обіймав посаду начальника управління фінансів Яготинської РДА. 25 травня 2015 року ОСОБА_7 притягнуто до дисциплінарної відповідальності шляхом винесення догани і в червні 2015 року йому запропоновано надати пояснення щодо обставин неналежного виконання посадових обов'язків, які останній надавати відмовився.

У зв'язку з триваючим службовим розслідуванням щодо свого чоловіка і перебуваючи в конфлікті з т.в.о. голови Яготинської РДА, позивач 06 червня 2015 року у вихідний день о 7 год. 45 хв. попросила техпрацівника ОСОБА_8, у розпорядженні якого знаходились ключі від усіх кабінетів, відкрити кабінет т.в.о. голови Яготинської РДА Давиденка А.Ю. та без повідомлення останнього здійснила проникнення в зазначений службовий кабінет.

Згідно з висновками акту службового розслідування позивач проникла в кабінет незаконно, можливо з метою підкладення чи встановлення сторонніх предметів чи речей, у зв'язку з чим порушила Загальні правила поведінки державного службовця, затверджені наказом Головдержслужби України від 04 серпня 2010 року №214 та зареєстровані в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2010 року №1089/18384, статтю 5 Закону України «Про державну службу».

Також в акті йдеться про недостатній контроль та невжиття невідкладних заходів з боку ОСОБА_4 щодо забезпечення належного рівня організації кадрової роботи, заповнення вакантних посад, упорядкування організаційно-штатної структури адміністрації, чим порушено Регламент Яготинської РДА, несвоєчасне повідомлення про можливість виникнення конфлікту інтересів у зв'язку з роботою її чоловіка на посаді начальника управління фінансів Яготинської РДА.

Комісія охарактеризувала дії позивача як несумлінне виконання своїх службових обов'язків та кваліфікувала їх як порушення Присяги державного службовця, у зв'язку з чим рекомендувала припинити державну службу ОСОБА_4

Розпорядженням т.в.о. голови Яготинської РДА Давиденка А.Ю. від 10 липня 2015 року №65-к ОСОБА_4 звільнено з посади керівника апарату за порушення Присяги державного службовця відповідно до пункту 6 статті 30 Закону України «Про державну службу».

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_4 вчинено дії, які можуть оцінюватись як порушення Присяги державного службовця, оскільки наслідки цих дій могли вплинути на репутацію позивача як державного службовця. Суд вважав, що позивачем, як учасником відносин, де виник конфлікт інтересів, не було вчинено належних дій, визначених статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції», що є проявом несумлінного виконання Присяги державного службовця та могло бути оцінене відповідачем як негативний вплив на репутацію позивача.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та задовольняючи позов частково, апеляційний суд дійшов висновку, що відсторонення ОСОБА_4 від виконання своїх обов'язків відбулось одночасно з ухваленням рішення про утворення комісії для проведення службового розслідування та призначенням голови комісії, а не за його поданням, що не узгоджується з вимогами законодавства. Суд виходив з того, що ОСОБА_4 не запрошувалась на жодне засідання комісії для службового розслідування та не мала можливості надати пояснення, а згідно з протоколом службового розслідування висвітлені в акті порушення комісією не обговорювались та не розглядались, переважна більшість членів комісії є підлеглими позивача і посадовими особами, відповідальними за певний обсяг роботи апарату адміністрації (про недоліки яких йдеться в акті службового розслідування), тобто зацікавленими особами. Апеляційним судом не встановлено обставин, які б свідчили про порушення позивачем Присяги державного службовця.

В силу пункту 6 статті 30 Закону України «Про державну службу» підставою припинення державної служби є порушення Присяги, передбаченої статтею 17 цього Закону, згідно з якою особа присягає, що буде вірно служити народові України, суворо дотримувати Конституції та законів України, сприяти втіленню їх у життя, зміцнювати їх авторитет, охороняти права, свободи і законні інтереси громадян, з гідністю нести високе звання державного службовця, сумлінно виконувати свої обов'язки.

З аналізу тексту Присяги слідує висновок, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов'язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Статтею 10 Закону України «Про державну службу» до основних обов'язків державних службовців віднесено, зокрема, додержання Конституції України та інших актів законодавства України, забезпечення ефективної роботи та виконання завдань державних органів відповідно до їх компетенції, безпосереднє і сумлінне виконання покладених на них службових обов'язків.

Невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків в силу частини 1 статті 14 Закону України «Про державну службу» є також підставою для застосування до державного службовця дисциплінарних стягнень, як передбачених Кодексом законів про працю України (догана, звільнення), так і визначених частиною другою наведеної норми Закону (попередження про неповну службову відповідність, затримка до одного року у присвоєнні чергового рангу або у призначенні на вищу посаду).

Тобто, припинення державної служби за порушення Присяги є крайнім заходом відповідальності державного службовця за вчинення діяння, несумісного з посадою, що виходить за межі дисциплінарної відповідальності, тому неможливість застосування до державного службовця дисциплінарних стягнень аж до звільнення має бути мотивовано, а рівень юридичних гарантій захисту прав зазначеної особи в процедурах вирішення питань застосування такої відповідальності має бути не меншим, ніж під час звільнення з посади за вчинення дисциплінарного правопорушення.

Звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов'язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов'язків.

Порушення позивачем Правил поведінки державного службовця відповідач обґрунтував незаконним проникненням в кабінет т.в.о. голови РДА, можливо з метою підкладання чи встановлення сторонніх предметів чи речей.

Водночас твердження відповідача про імовірну можливість вчинення позивачем тих чи інших дій та їх подальша кваліфікація як незаконних ґрунтуються виключно на припущеннях, що є недопустимим.

Крім того, за результатами проведеної Яготинським РВ ГУМВС України в Київській області перевірки по факту відкриття позивачем кабінету т.в.о. голови РДА 06 червня 2015 року, ознак кримінального і адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_4 не встановлено.

У зв'язку з цим колегія суддів погоджується з висновком апеляційного суду про недоведеність факту порушення позивачем Присяги державного службовця, а відтак і незаконність оскаржуваного наказу про звільнення ОСОБА_4 з посади, що в силу статті 235 Кодексу законів про працю України є підставою для поновлення її на займаній посаді.

Колегія суддів вважає необґрунтованими доводи касаційної скарги про те, що апеляційним судом встановлено відсутність конфлікту інтересів відповідно до вимог Закону України «Про запобігання корупції», оскільки таких висновків постанова суду не містить.

Натомість апеляційний суд вказав, що в акті службового розслідування факт наявності конфлікту інтересів пов'язувався з повідомленням позивача безпосередньому керівнику про можливість виникнення такого конфлікту, при цьому, аналіз посадових інструкцій та обов'язків службових осіб, щодо яких цей факт вважався доведеним, в акті відсутній.

Стосовно доводів Яготинської РДА про те, що апеляційний суд не встановив, чи надавалось т.в.о. голови Яготинської РДА Давиденку А.Ю. погодження на звільнення позивача, колегія суддів вказує, що це підтверджується безпосередньо розпорядженням про звільнення ОСОБА_4, в якому не міститься посилань про наявність такого погодження.

При цьому слід враховувати, що при визначенні ОСОБА_4 на посаду керівника апарату Яготинської РДА таке погодження надавалось Київською обласною державною адміністрацією, що підтверджується змістом розпорядження від 16 липня 2012 року № 101-к.

З приводу доводів касаційної скарги про те, що під час прийняття наказу про проведення службового розслідування порушень чинного законодавства відповідачем не допущено, вони спростовуються наступним.

Згідно з пунктом 4 Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 року № 950 службове розслідування проводиться з відстороненням особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, від виконання повноважень за посадою або без такого відсторонення. Рішення про відсторонення приймається за поданням голови комісії з проведення службового розслідування керівником органу державної влади, в якому працює особа.

У зв'язку з цим відстороненню позивача від виконання своїх повноважень повинно передувати подання голови комісії з проведення службового розслідування, що не мало місця, оскільки призначення голови комісії та відсторонення позивача від посади вирішувалось одним розпорядженням.

Відповідно до статті 224 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили порушень норм матеріального і процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

За наведених обставин колегія суддів приходить до висновку, що апеляційним судом ухвалено рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 220-1, 223, 224, 230, 231, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Касаційну скаргу Яготинської районної державної адміністрації Київської області залишити без задоволення, а постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 14 грудня 2015 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі, та оскарженню не підлягає.

Судді: Черпак Ю.К.

Головчук С.В.

Ліпський Д.В.