Справа № 559/1765/15-а
Суддя: Черпіцька Л.Т.
Дата ухвалення: 2016-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" квітня 2016 р. м. Київ К/800/53168/15

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України у складі:

Суддів:Черпіцької Л.Т.
Розваляєвої Т.С.
Маслія В.І.

розглянувши у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами адміністративну справу за касаційною скаргою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області на постанову Житомирського апеляційного адміністративного суду від 17 листопада 2015 року у справі №559/1765/15-а за позовом ОСОБА_4 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

У липні 2015 року ОСОБА_4 звернулась з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, в якому просила визнати недійсною та скасувати постанову від 17.06.2015 року № 188-ф про адміністративне правопорушення, а справу про адміністративне правопорушення щодо неї закрити у зв'язку з відсутністю в її діях складу правопорушення.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначила, що нею були виконані всі вимоги Закону України «Про архітектурну діяльність» щодо забезпечення контролю за виконанням робіт, тому звинувачення в правопорушенні є безпідставними.

Постановою Дубенського міськрайонного суду Рівненської області від 27 липня 2015 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 17 листопада 2015 року скасовано постанову суду першої інстанції та прийнято нову, якою позов задоволено частково. Визнано протиправною та скасовано постанову заступника начальника Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області від 17.06.2015 року № 188-ф про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності. В решті позову відмовлено.

Не погоджуючись з постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 17 листопада 2015 року, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області звернулось з касаційною скаргою, у якій просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та залишити в силі рішення суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 05.06.2015 року головним державним інспектором інспекційного відділу у південному регіоні Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Яковенком В.Ю. на підставі наказу Держархбудінспекції України від 05.01.2015 року №1, направлення для проведення позапланової перевірки від 05.06.2015 року №477 та у зв'язку зі зверненням гр. ОСОБА_6 від 27.05.2015 року, у присутності ОСОБА_4 проведено позапланову перевірку дотримання останньою вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

За результатами перевірки складено акт від 05.06.2015 року №477, яким встановлено, що ОСОБА_4 є замовником об'єкту будівництва «добудови до житлового будинку по АДРЕСА_1». Будівництво здійснюється на підставі дозволу на виконання будівельних робіт №71 від 15.06.2006 року, виданого Дубенською міською інспекцією ДАБК. Згідно дозволу на виконання будівельних робіт виконавцем робіт є ОСОБА_7, технічний нагляд за будівництвом здійснює ОСОБА_8, що станом на момент перевірки не відповідає дійсності. Інформація про зміну технічного нагляду та виконавця робіт ОСОБА_4 в Управління не надавалась. Таким чином, технічний нагляд під час виконання будівельних робіт на об'єкті станом на момент перевірки ОСОБА_4 не забезпечено. Контроль за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, також контроль за якістю виконаних робіт не здійснюється. Має місце порушення ч.2 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

За наслідками перевірки, 05.06.2015 року Інспекцією видано припис №190, яким від позивача вимагалось зупинити будівельні роботи на об'єкті, та в термін до 25.06.2015 року, у разі необхідності, забезпечити ведення технічного нагляду.

Того ж дня відповідачем був складений протокол про адміністративне правопорушення, яким позивача було повідомлено, що розгляд справи відбудеться 17.06.2015 року о 12.00 год. у приміщенні Управління ДАБІ у Рівненській області.

17.06.2015 року постановою заступника начальника Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області №188-ф ОСОБА_4 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.17 ст.96 КУпАП, та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Не погоджуючись з оскаржуваною постановою, ОСОБА_4 звернулась до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку про правомірність постанови відповідача про накладення на ОСОБА_4 штрафу від 17.06.2015 року №188-ф з огляду на відсутність доказів про забезпечення нею технічного нагляду за проведенням будівельних робіт, що також підтвердилось показами свідка ОСОБА_8

Між тим, скасовуючи рішення суду першої інстанції та задовольняючи частково позовні вимоги, суд апеляційної інстанції виходив з того, що згідно законодавства України на момент винесення спірної постанови, територіальні підрозділи Держархбудінспекції України не були уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів i правил під час будівництва. Крім того, суд апеляційної інстанції зазначив про те, що висновки посадових осіб відповідача про те, що здійснення технічного нагляду ОСОБА_8 не відповідає дійсності суперечать вимогам ст.629 ЦК України, враховуючи наявність угоди про договірну ціну за ведення технічного нагляду від 02.06.2006 року, яка чинна до завершення будівельних робіт та не розірвана в установленому законом порядку.

Колегія суддів вважає передчасними такі висновки суду апеляційної інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Також п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 533, передбачено право посадових осіб інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом.

Відповідно до п.5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно з п.16 Порядку №533 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку №533).

Відповідно до п.21 Порядку №533 у разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Порушень даних норм Управління ДАБІ у Рівненській області при проведенні позапланової перевірки позивача судами не встановлено. Факт проведення перевірки не заперечується, так само як і направлення на адресу позивача акту перевірки, протоколу та припису.

Колегія суддів вважає передчасним висновок суду апеляційної інстанції про відсутність повноважень у відповідача розглядати справи про адміністративні правопорушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів i правил під час будівництва на час прийняття оскаржуваної постанови.

Суд апеляційної інстанції зазначив, що за змістом ст.244-6 КУпАП (в редакції на дату винесення постанови) від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення в тому числі і за ч.17 ст.96 КУпАП мали право керівник, заступники керівника центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, та інші уповноважені керівником посадові особи цього органу.

Водночас, згідно з пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 8 квітня 2011 року № 439/2011 (далі - Положення № 439/2011), Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Як встановлено пунктом 6 Положення № 439/2011, Держархбудінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києва та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи.

Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області є територіальним органом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, діє від її імені, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 9 Положення № 439/2011 Держархбудінспекція України у межах своїх повноважень, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів і доручень Президента України, актів Кабінету Міністрів України видає накази організаційно-розпорядчого характеру.

19 листопада 2012 року Державна архітектурно-будівельна інспекція України видала наказ № 187 «Про уповноваження територіальних органів - інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (щодо дозвільно-реєстраційних процедур та здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю)», абзацом другим пункту 2 якого уповноважено керівників територіальних органів та їхніх заступників від імені Державної архітектурно-будівельної інспекції України накладати штрафи у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексом України про адміністративні правопорушення України, у спосіб та у межах затверджених Державною архітектурно-будівельною інспекцією України положень про територіальні органи та інших нормативно-правових актів України на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

Таким, колегія суддів дійшла висновку, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення та прийняття оскаржуваної постанови заступник начальника Управління ДАБІ у Рівненській області Ніколайчук О.В. діяв у межах наданих повноважень.

Що стосується суті виявлених під час проведення позапланової перевірки порушень та правомірності накладення штрафу на позивача, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст.ст. 10, 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року № 903.

Згідно з положеннями цього Порядку, технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об'єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта.

Технічний нагляд здійснюють особи, що мають виданий відповідно до законодавства архітектурно-будівельною атестаційною комісією кваліфікаційний сертифікат.

Особи, що здійснюють технічний нагляд: 1) проводять перевірку: наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об'єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо; відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів; відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації; виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду; 2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками; 3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів; 4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів; 5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками; 6) беруть участь у проведенні перевірки: робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устатковання і механізмів технічним умовам; органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю; 7) виконують інші функції, пов'язані з технічним наглядом на відповідному об'єкті.

У відповідності до ч.17 ст.96 КУпАП незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно з вимогами законодавства, тягне за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як встановлено судами та вбачається з матеріалів справи, відповідно до угоди про договірну ціну на ведення технічного нагляду від 02.06.2006 року №11, укладену між позивачем та директором ПП «Арх Дизайн» ОСОБА_8, останній здійснює технічний нагляд за будівництвом «добудови веранд до квартири АДРЕСА_1» до завершення будівництва. Зауваження технічного нагляду фіксуються у відповідних журналах технічного нагляду (протоколах зауважень).

В судовому засіданні суду першої інстанції, було допитано в якості свідка ОСОБА_8, який повідомив про те, що останні три роки не проводив технічного нагляду на виконання укладеної угоди з ОСОБА_4, оскільки є державним службовцем та не може суміщати державну службу з виконанням інших обов'язків. Зазначив, що здійснення технічного нагляду за проведенням будівельних робіт повинно відображатись в журналі будівельних робіт.

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази щодо забезпечення позивачем технічного нагляду за об'єктом будівництва.

Колегія суддів вважає необґрунтованими посилання суду апеляційної інстанції про те, що угода від 02.06.2006 року №11 підтверджує виконанням позивачкою покладеного на неї обов'язку щодо забезпечення технічного нагляду, а покази ОСОБА_8, що він фактично не виконував умов цієї угоди не дають підстав вважати її недійсною.

Такий висновок апеляційного суду суперечить положенням Закону України «Про архітектурну діяльність» та Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, оскільки здійснення такого нагляду полягає не лише в укладенні угоди, а й у здійсненні контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об'єкта.

За таких обставин, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про правомірність постанови Управління ДАБІ у Рівненській області від 17.06.2015 року № 188-ф по справі про адміністративне правопорушення, а відтак про відсутність правових підстав для її скасування.

Враховуючи викладене, колегія дійшла висновку, що судом першої інстанції винесено законне і обґрунтоване рішення, постановлене з дотриманням норм матеріального і процесуального права, яке скасоване помилково.

Згідно із ст. 220 КАС України суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі і не може досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в судовому рішенні, та вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.

Керуючись статтями 220, 222, 223, 226, 230, 231 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів Вищого адміністративного суду України

УХВАЛИЛА:

Касаційну скаргу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області задовольнити.

Постанову Житомирського апеляційного адміністративного суду від 17 листопада 2015 року скасувати, а постанову Дубенського міськрайонного суду Рівненської області від 27 липня 2015 року залишити в силі.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення копії особам, які беруть участь у справі та може бути переглянута в порядку ст.ст.235-2391 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судді: