Справа № 357/17856/15-а
Суддя: Собків Я.М.
Дата ухвалення: 2016-04-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя доповідач Собків Я.М.
У Х В А Л А

15 квітня 2016 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного адміністративного суду Собків Я.М. перевіривши відповідність вимогам ст. 187 КАС України апеляційної скарги Управління Пенсійного фонду України у м.Білій Церкві Київської області на постанову Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 лютого 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Пенсійного фонду України у м.Білій Церкві Київської області про визнання рішення протиправним та зобов'язати вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 лютого 2016 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено повністю.

Відповідач не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 лютого 2016 року як таку, що ухвалена з порушенням норм матеріального та процесуального права та прийняти нове рішення, яким повністю відмовити в задоволенні вимог даного позову.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 186, 187, 189 КАС України.

Відповідно до ч.2 ст. 186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Як вбачається з матеріалів справи, 9 лютого 2016 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області проголошено вступну та резолютивну частину постанови.

За даними супровідного листа, копія оскаржуваного судового рішення була направлена сторонам 12 лютого 2016 року.

З апеляційною скаргою відповідач звернувся 2 березня 2016 року, тобто з пропуском строку, визначеного ч.2 ст. 186 КАС України.

В апеляційні скарзі апелянт не просить поновити пропущений ним строк на апеляційне оскарження та не звертається з клопотанням про його поновлення.

За змістом ч.4 ст.189 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 186 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Крім того, відповідач не сплатив судовий збір за подання апеляційної скарги.

Відповідно до частини 6 статті 187 КАС України до апеляційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору.

Питання, пов'язані із розміром ставок судового збору, порядком сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, регулюються Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (надалі за текстом - «Закон № 3674-VI»).

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ, внесено зміни до названого Закону, які набрали чинності 01 вересня 2015 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції станом на час подання апеляційної скарги), ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання апеляційної скарги на рішення суду - 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції станом на дату подання адміністративного позову), судовий збір справляється: за подання фізичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Розмір мінімальної заробітної плати визначається відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України» на відповідний рік.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2015 рік» від 28.12.2014 № 80-VІІI, мінімальну заробітну плату встановлено на 2015 рік у розмірі 1218 грн.

Таким чином, при поданні позовної заяви з вимогами немайнового характеру ставка судового збору, що підлягала сплаті, становила - 487 грн. 20 коп. (1 218 х 0,4 = 487,20).

Відповідно до абзацу 2 п. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За таких обставин, апелянт при зверненні з апеляційною скаргою повинен сплатити судовий збір у розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, в якій викладено дві вимоги немайнового характеру.

Як свідчать матеріали даної справи, апелянтом не було надано документ про сплату судового збору або ж доказів звільнення від сплати цього збору.

Водночас, апелянт подав клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Щоб мати можливість зменшити тягар судових витрат законодавцем передбачено, що суд зобов'язаний з'ясувати майновий стан особи. Особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують перешкоди для доступу до правосуддя, має подати до суду відповідне клопотання і документи, які свідчили б про поганий майновий стан.

Якщо майновий стан особи не дає можливості оплатити судові витрати, то суд відповідно до ч. 1 ст. 88 КАС України може прийняти рішення, яким звільнити особу від оплати судових витрат повністю або частково.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 23 січня 2015 року «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України «Про судовий збір», як зазначає у своїх рішеннях Вищий адміністративний суд України, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати (ухвали Вищого адміністративного суду України від 20 січня 2014 року № 36722122, від 15 квітня 2014 року № 38331796, від 29 липня 2014 року № 39942890).

Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас, якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

З огляду на викладене та враховуючи, що недостатність фінансування державного органу не є поважною причиною, суд не знаходить підстав для звільнення скаржника від сплати судового збору.

Крім того, звільнення окремих суб'єктів владних повноважень від сплати судового збору у зв'язку із внесенням змін до Закону України «Про судовий збір» згідно із Законом України від 22 травня 2015 року № 484-VIII, який набрав чинності з 01 вересня 2015 року, не відповідає п. 2 ч. 3 ст. 129 Конституції України, згідно з яким основними засадами судочинства є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, що відображено також у п. 3 ч. 1 ст. 7 КАС України, оскільки таке звільнення може розцінюватися, як надання окремим учасникам судового процесу процесуальних переваг перед іншими. Саме з цим законодавець пов'язує закріплення на законодавчому рівні обов'язку сплати судового збору для суб'єктів владних повноважень та виключення їх з переліку осіб, які звільнені від сплати судового збору.

У зв'язку з викладеним, приходжу до висновку, що апелянту необхідно сплатити судовий збір та надати до суду оригінал відповідної квитанції, або ж надати належні документи, які б свідчили про неспроможність його оплати.

Таким чином, апеляційна скарга відповідача не відповідає встановленим вимогам.

Згідно з приписами частини третьої ст. 189 КАС України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 187 КАС України, застосовуються правила ст. 108 цього Кодексу, відповідно до яких апеляційна скарга залишається без руху.

Згідно частини 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 108, 160, 187, 189, 205, 212 КАС України, суддя,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Управління Пенсійного фонду України у м.Білій Церкві Київської області на постанову Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 лютого 2016 року - залишити без руху.

Встановити апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги терміном тридцять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз'яснити, що разі не усунення недоліків у зазначений вище строк апеляційна скарга буде повернута апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена особою, яка подала апеляційну скаргу безпосередньо до Вищого адміністративного суду України в порядок і строки, визначені ст. 212 КАС України.

Суддя: Я.М. Собків