Справа № 823/347/16
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2016-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11 квітня 2016 року справа № 823/347/16

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., розглянувши матеріали позовної заяви Інспекції з питань захисту прав споживачів у Черкаській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення суми штрафу,

встановив:

08 квітня 2016 року до суду з позовною заявою звернулася Інспекція з питань захисту прав споживачів у Черкаській області, в якій просить стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 суму штрафних санкцій за постановою №7 від 01.02.2016 в розмірі 8,500 грн та перерахувати в повному обсязі до Державного бюджету р/р0002, МФО 854018, ГУДКСУ у Черкаській області, УК у м. Черкасах/Черкаси, , код платежу 21081100.

Крім цього, до адміністративного позову позивачем додано клопотання про відстрочення сплати судового збору до набрання законної сили кінцевим рішенням у даній справі. Клопотання мотивоване тим, що нині у позивача відсутні кошти на сплату судового збору.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження в адміністративній справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно з ч. 2 ст. 87 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 №3674-VI.

Статтею 5 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року № 3674-VI передбачено коло осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, однак, Інспекція з питань захисту прав споживачів та її територіальні органи в даному переліку відсутні.

Згідно зі ст. 8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, також суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Відповідно до ст. 88 КАС України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Із системного аналізу наведених положень випливає, що процесуальним законом передбачено з'ясування майнового стану сторони із метою зменшення тягаря несення судових витрат.

Статтею 129 Конституції України, як однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічна норма міститься і у ст. 10 КАС України.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI Про судовий збір у редакції Закону України від 22 травня 2015 року 484-VIII Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору від 05.02.2016 №2, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати. Таку ж позицію підтримав Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 25 вересня 2015 року у справі 2а-10730/10/1570.

Зазначена позиція також збігається із висновками Європейського суду з прав людини у справі Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України від 18 жовтня 2005 року (заява № 70297/01).

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України адміністративне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу та міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною радою України. Крім того, згідно з ч. 2 ст. 8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Відповідно до ст. 17 Закону України від 23.02.2006 №3477-IV Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Отже, заявлене позивачем клопотання про відстрочення сплати судового збору до набрання законної сили кінцевим рішенням у даній справі не підлягає задоволенню, оскільки обмежене фінансування державної установи не може бути підставою для відстрочення сплати судового збору, встановленого законом, оскільки обов'язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду, без надання переваги субєкту владних повноважень.

Таким чином, подана позовна заява не відповідає вимогам ст.106 КАС України, а саме, позивачем не дотримано вимог ч. 3 ст. 106 КАС України: до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору у встановленому законом розмірі та порядку.

Суд звертає увагу позивача на те, що ст. 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 8 Закону України Про Державний бюджет України на 2016 рік № 928-VІIІ від 25.12.2015 установлено розмір мінімальної заробітної плати на 2016 рік, а саме, у місячному розмірі з 1 січня 1378,00грн.

Абзацом 2 підп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір визначено розмір сплати судового збору, а саме: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано: суб'єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Оскільки адміністративний позов Інспекції з питань захисту прав споживачів у Черкаській області містить вимогу про стягнення з ФОП ОСОБА_1 суму штрафних санкцій у розмірі 8500,00 грн., то дана вимога є майновою, а отже, ставкою судового збору за подання даного позову є 1378,00грн. (1 розмір мінімальної заробітної плати).

Відповідно до ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

За таких обставин, для вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі, позовну заяву необхідно привести у відповідність до ст.106 КАС України, шляхом усунення вказаного вище недоліку.

Керуючись статтями 106, 108 КАС України, суддя,

ухвалив:

У задоволенні клопотання Інспекції з питань захисту прав споживачів у Черкаській області про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Інспекції з питань захисту прав споживачів у Черкаській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення суми штрафу залишити без руху та надати строк для усунення недоліків до 10 травня 2016 року.

Розяснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали заява підлягає поверненню.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху може бути оскаржена особою, яка подала позовну заяву шляхом подання апеляційної скарги до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції в порядку, передбаченому ст. 185-187 КАС України.

Суддя В.П. Тимошенко