Справа № П/811/159/16
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2016-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П/811/159/16

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2016 року справа № П/811/159/16

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом

Обласного комунального виробничого підприємства "Дніпро-Кіровоград"

до

Кіровоградська об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Кіровоградській області

про

визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що предметом камеральної перевірки може бути лише правильність складання податкових декларацій, а своєчасність сплати усіх передбачених Податковим кодексом податків і зборів повинна перевірятися під час проведення документальних перевірок у порядку визначеному ст.ст.77, 78 Податкового кодексу України. Також позивач зазначив, що відповідач порушив строки проведення камеральних перевірок.

Відповідачем подано письмові заперечення на позов, вимоги не визнаються в повному обсязі та зазначається, що прийняття оскаржуваного рішення обумовлено порушенням податкового законодавства, що виявлено під час перевірки, а тому рішення є правомірним та не підлягає скасуванню.

Відповідно ухвали Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.03.2016 року подальший розгляд справи проведено в порядку письмового провадження

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов до наступних висновків.

Згідно з п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

В силу п.76.1 ст.76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов’язкова.

З огляду на пп.75.1.2 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов’язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

При цьому відповідно до п.78.4 ст.78 Податкового кодексу України право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено під розписку копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

Згідно з п.79.2 ст.79 Податкового кодексу України документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови надіслання платнику податків рекомендованим листом із повідомленням про вручення або вручення йому чи його уповноваженому представнику під розписку копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.

Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Таким чином, камеральна перевірка проводиться виключно на підставі даних, зазначених платником податків у податкових деклараціях (розрахунках), а тому під час проведення камеральної перевірки не має правових підстав для встановлення дотримання строків сплати самостійно визначеного грошового зобов’язання.

Водночас, своєчасність, достовірність та повнота сплати податків та зборів підлягає з’ясуванню під час проведення документальної перевірки, вимоги до проведення якої встановлені ст.78 та 79 Податкового кодексу України, зокрема, щодо повідомлення платника податків про дату початку та місце проведення перевірки.

З огляду на правовий висновок Верховного Суду України, викладений у постанові від 27.01.2015 р. у справі №21-425а14, невиконання вимог п.79.2 ст.79 Податкового кодексу України призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності її правових наслідків.

Зважаючи на те, що порушення ОКВП "Дніпро-Кіровоград" встановлено саме під час проведення камеральної перевірки, а не документальної, то відсутні правові наслідки такої перевірки, а тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним і підлягає скасуванню.

Разом з тим, посилання позивача на порушення відповідачем строків проведення камеральної перевірки суд вважає необґрунтованим враховуючи наступне.

Податковий кодексу України встановлює строки проведення камеральних перевірок лише стосовно податкової звітності з податку на додану вартість (п.200.10 ст.200).

Натомість п.2.1 Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку – фізичної особи-підприємця. затверджені наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.06.2013 року №165 мають рекомендаційний характер, а тому їх недотримання не свідчить про порушення відповідачем строків проведення перевірки.

Крім того, відповідно до правової позиції Верховного суду України, висловленої в постанові від 09.02.2016 року, відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, щодо компетенції контролюючих органів з питань проведення камеральних перевірок, урегульовані Податковим кодексом. Так, розділ ІІІ "Податок на прибуток підприємств" цього Кодексу визначає право податкового органу на проведення камеральних перевірок з питань адміністрування податку на прибуток не містить граничних строків проведення таких перевірок. В свою чергу, таке обмеження випливає з положень ст.102 зі строком у 1095 днів.

Частиною 2 ст.71 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Вказаний висновок узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у п.110 рішення від 23 липня 2002 року у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" Суд визначив, що адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.

Відповідно до ч.1 ст.94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб’єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб’єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 69-71, 94, 158-163, 167, 254 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1.Адміністративний позов - задовольнити.

3.Присудити Обласному комунальному виробничому підприємству "Дніпро-Кіровоград", (код ЄДРПОУ 03346822) судовий збір у розмірі 4501 (чотири тисячі п’ятсот одна) грн. 24 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Кіровоградської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Кіровоградській області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подання в 10-денний строк з дня її проголошення, а у разі застосування судом частини третьої статті 160 КАС України – протягом десяти днів з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги, копія якої одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Р.В. Жук