Справа № 826/8091/15
Суддя: Чаку Є.В.
Дата ухвалення: 2016-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/8091/15 Головуючий у 1-й інстанції: Погрібніченко І.М. Суддя-доповідач: Чаку Є.В.
У Х В А Л А

Іменем України

06 квітня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Файдюка В.В., Старової Н.Е.

за участю секретаря Муханькової Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 листопада 2015 року у справі за адміністративним позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_2, за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 про зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі - позивач) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_2 (далі по тексту - відповідач), за участі третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 про зобов'язання відповідача надати до Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області належним чином завірену копію документу, що посвідчує право власності чи користування земельної ділянки, будівельного паспорту або проектної документації забудови земельної ділянки, містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та документу, що дає право на виконання будівельних робіт на об'єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1, Бузівська с/р, Києво-Святошинського району Київської області; зобов'язання відповідача надати доступ уповноваженій особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області для проведення позапланової перевірки на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1, Бузівська с/р, Києво-Святошинського району Київської області.

Окружний адміністративний суд міста Києва своєю постановою від 16 листопада 2016 року адміністративний позов задовольнив повністю.

Не погоджуючись з судовим рішенням, представник відповідача подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 листопада 2016 року та постановити нову про відмову в задоволенні адміністративного позову. На думку представника апелянта, зазначену постанову суду прийнято з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду - без змін, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, за заявою ОСОБА_4 від 14.05.2014 року та відповідно до направлення № 1536.14/08/01 від 10.06.2014 року, Інспекція державного архітектурно - будівельного контролю у Київській провела перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил громадянином ОСОБА_2 на об'єкті будівництва: виробнича база по АДРЕСА_1, Києво-Святошинського району, Київської області.

За результатами даної перевірки, 19.06.2014 року було складено акт, яким встановлено, що земельна ділянка по АДРЕСА_1, Києво-Святошинського району, Київської області належить громадянину ОСОБА_2 на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯМ № 415401, цільове призначення якої - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Станом на 19.06.2014 року встановлено, що відповідач влаштував на зазначеній земельній ділянці виробничу базу по виконанню лакофарбових робіт металевих конструкцій (будівельних риштувань), а саме: побудовано капітальну огорожу, розміщено 3 вагона, 3 контейнера, 2 металевих будинки та влаштовано навіс площею понад 100 м2, який не є тимчасовою спорудою, чим порушено вимоги ст.ст. 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Також перевіркою встановлено, що виробнича база по АДРЕСА_1, Києво-Святошинського району, Київської області експлуатується без прийняття зазначеного об'єкту будівництва в експлуатацію, чим порушено вимоги ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

19 червня 2014 року Інспекцією державного архітектурно - будівельного контролю у Київській області винесено Припис № С-1906/4 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов'язано відповідача зупинити експлуатацію виробничої бази по АДРЕСА_1, Києво-Святошинського району, Київської області з 25 червня 2014 року до усунення виявлених порушень згідно вимог чинного законодавства.

Крім того, 19 червня 2014 року Інспекцією складено Протокол № 1-Л-А-1906/243 про адміністративне правопорушення, а 03 липня 2014 року прийнято постанову № А-0307/3 по справі про адміністративне правопорушення, якою на відповідача накладено штраф у розмірі 8 500 грн.

В подальшому, позивачем проведено перевірку вказаного об'єкту будівництва за результатами якої 08 липня 2014 року складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил.

Вказаним актом перевірки встановлено, що вимоги припису №С-1906/4 від 19.06.2014 року відповідачем не виконанні.

23 січня 2015 року позивачем із залученням службових осіб Києво-Святошинського РВ ГУ МВС України у Київській області, на підставі направлення для проведення позапланової перевірки № 32.15/01 від 16.01.2015 року здійснено виїзд на об'єкт будівництва «Виробнича база по виконанню лакофарбових робіт металевих конструкції (металевих риштувань)», з якого вбачається, що там розміщено 5 будівельних вагончиків, 3 контейнера та влаштовано навіс з металевих профілюючих листів. Факту виконання будівельних робіт під час проведення перевірки не виявлено. Вищевказаний об'єкт експлуатується без прийняття в експлуатацію, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів» від 13 квітня 2011 року. Крім того, вказані дії порушують ст. 34, ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Під час проведення перевірки ОСОБА_2 був відсутній, громадянин ОСОБА_5, який знаходився на об'єкті від надання письмових пояснень та підпису відмовився, про що зафіксовано у акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 23 січня 2015 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ним вжито вичерпних заходів щодо проведення перевірки та забезпечення участі ОСОБА_2 у її проведенні, проте, зазначені дії відповідача унеможливлюють здійснення державного архітектурно - будівельного контролю в установлений законодавством спосіб, а тому є необхідність звернутися до суду з адміністративним позовом.

З приводу даних спірних правовідносин, колегія суддів зазначає наступне.

Право позивача на звернення до суду передбачено пунктом 13 частини 6 вказаного Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою КМУ № 294 від 09.07.2014 року.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється «Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року (надалі Порядок № 553).

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів містобудування та архітектури; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

У той же час у відповідності до п. 14 Порядку № 553 вказані права контролюючого органу кореспондуються з обов'язком суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Зокрема, він зобов'язаний:

а) допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

б) виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

в) подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій;

перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки (п. 7 Порядку № 553).

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, (п. 16, п. 18 Порядку № 553).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п. 17, п. 19, п. 20 Порядку № 553).

Відповідно до п. 21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

У той же час, відповідно до п. 9 Порядку 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Суд звертає увагу на ту обставину, що матеріалами адміністративної справи встановлено факт зловживання відповідачем своїми правами, визначеними в п. 13 Порядку 553 та неможливість через це позивачу завершити проведення позапланової перевірки на підставі наказу Держархбудінспекції України від 05.01.2015 року та направлення від 16.01.2015 року.

При цьому, акт недопуску посадових осіб органу державно-архітектурної інспекції до проведення перевірки у відповідності до приписів п. 14 Порядку 553 не складався, відповідних обставин судом під час розгляду справи встановлено не було.

У той же час, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що без отримання належним чином завіреної копії документу, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, будівельного паспорту, проектної документації забудови земельної ділянки, містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, документів, які надають право на виконання будівельних робіт на об'єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1, Бузівська с/р, Києво-Святошинського району Київської області та обстеження земельної ділянки за вказаною адресою не можливо встановити факт наявності або відсутності порушень відповідачем вимог містобудівного законодавства та здійснення державно-архітектурного контролю позивачем у встановлений законом спосіб, у зв'язку з чим суд першої інстанції обґрунтовано задовольнив позовні вимоги про зобов'язання ОСОБА_2 вчинити певні дії.

Апелянт, також у своїй апеляційній справі просив суд звернути увагу на те, що відповідно до ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 07 грудня 2015 року по справі № 810/3510/15, проведення перевірки 19 червня 2014 року, за результатами якої складено Акт перевірки дотримання вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності від 19 червня 2014 року, Припис від 19 червня 2015 року, протокол від 19 червня 2014 року про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-1906/243 та Постанову №А-0307/3 від 03 липня 2014 року про притягнення до адміністративної відповідальності відповідача, на яку посилається суд у мотивувальній частині оскаржуваної постанови, визнано таким, що порушує права ОСОБА_2, регламентовані положеннями Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.

З даного приводу, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 07 грудня 2015 року по справі № 810/3510/15 надавалася оцінка процесуальним діям суду першої інстанції, а по суті дана справа ще не вирішувалася, у зв'язку з чим, колегія суддів вважає такі доводи позивача необґрунтованими.

Відповідно до статті 200 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приймаючи до уваги те, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, висновки суду доводами апелянта не спростовані, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 листопада 2016 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя

Судді

Повний текст ухвали виготовлено 11.04.2016 року.

Головуючий суддя Чаку Є.В.

Судді: Старова Н.Е.

Файдюк В.В.