Справа № 817/483/16
Суддя: Сало А.Б.
Дата ухвалення: 2016-04-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Справа № 817/483/16

01 квітня 2016 року м. Рівне

Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Сало А.Б., перевіривши виконання вимог статті 106 КАС України за позовною заявою

Заступника керівника Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Володимирецького відділення Кузнецовської ОДПІ Головного управління ДФС у Рівненській області
доДочірнього підприємства "Регіон-Інвест"
про стягнення заборгованості
В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Володимирецького відділення Кузнецовської ОДПІ Головного управління ДФС у Рівненській області звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Дочірнього підприємства "Регіон-Інвест" про стягнення заборгованості.

Так, ч.1 ст.107 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства і чи підсудна позовна заява даному адміністративному суду; 5) немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно із п.4 ч.1 ст. 106 цього Кодексу, у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів (ч.2 ст. 106 цього Кодексу).

Судом встановлено, що Заступником керівника Сарненської місцевої прокуратури пред'явлено позов до суду з метою виконання положень ст.121 Конституції України та ст. 23 Закону України Про прокуратуру.

Відповідно до ст.121 Основного Закону, на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у випадках, визначених Законом.

Питання участі прокурора в адміністративному процесі врегульовано ч.2 ст.60 КАС України.

Даною статтею передбачено, що з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з адміністративним позовом (поданням), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження в якій відкрито за адміністративним позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами для представництва інтересів громадянина або держави.

Прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві (поданні) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до адміністративного суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Прокурор, який звертається до адміністративного суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в адміністративному суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Варто звернути увагу, що відповідно до ч. ст.23 Закону України Про прокуратуру, наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобовязаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного субєкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або субєктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому субєкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Судом встановлено, що заступник керівника Сарненської місцевої прокуратури звернувся до суду з даним позовом в якості позивача, однак він не зазначив, в чому полягає порушення інтересів держави та не обґрунтував необхідність їх захисту.

Так, п.п. 20.1.34 п. 20.1 ст.20 Податкового кодексу України (далі - ПК України) регламентоване право контролюючого органу звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Відповідно до п. 41.1 ст. 41 ПК України, контролюючими органами є органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування єдиної державної податкової

Органами стягнення є виключно контролюючі органи, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці у межах своїх повноважень. Стягнення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску за виконавчими написами нотаріусів не дозволяється (п.41.2 ст. 41 ПК України).

За приписами пункту 95.1 статті 95 ПК України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Отож, відповідно до приписів даних норм, орган фіскальної служби наділений самостійними повноваженнями на звернення до суду щодо стягнення податкового боргу з платника податків.

Крім того, позовна заява, подана прокурором, не містить будь-якої інформації про повноваження заступника керівника Сарненської місцевої прокуратури на звернення до суду в інтересах держави в особі Володимирецького відділення Кузнецовської ОДПІ Головного управління ДФС у Рівненській області.

Суд заначає, що згідно з практикою Європейського Суду з прав людини щодо ролі прокурорів поза межами кримінального права, Суд в ряді справ роз'яснював, що сама лише присутність прокурора або іншої службової особи з аналогічними функціями, чи то активна чи то пасивна, може розглядатись як порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Крім того, Європейський суд вказує, що лише сам той факт, що прокурори діяли як захисники суспільних інтересів не можна вважати таким, що надає їм юридичний статус незалежних та безсторонніх учасників (рішення від 15.06.2006 у справі ТОВ Злінсат проти Болгарії, заява № 57785/00, п. 78).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначив позицію про те, що присутність прокурора у судовому процесі на боці однієї із сторін ставить під загрозу принцип рівності і справедливого балансу між сторонами, участь прокурора може створювати відчуття нерівності у сторони (п. 30-33 Рішення у справі Менчинська проти Росії, п. 53 рішення у справі Мартини проти Франції).

Враховуючи зазначене, відсутність у позовній заяві інформації про зміст порушення інтересів держави та необхідність їх захисту є недоліком позовної заяви.

Аналогічна правова позиція викладена в інформаційному листі Вищого адміністративного суду України від 11.09.2013 № 1237/12/13/13.

Крім того, відповідно до ч. 4, 5 ст. 106 КАС України, позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання. Якщо позовна заява подається представником, то у ній зазначаються ім'я представника, його поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є. Одночасно з позовною заявою подається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Судом встановлено, що позовна заява підписана заступником керівника Сарненської місцевої прокуратури ОСОБА_1, однак до позову не долучено будь-якого документу на підтвердження його повноважень.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху. Позивачу недоліки позовної заяви слід усунути шляхом подання інформації про зміст порушення інтересів держави в особі Володимирецького відділення Кузнецовської ОДПІ Головного управління ДФС у Рівненській області; відсутності чи не наділення Володимирецьке відділення Кузнецовської ОДПІ Головного управління ДФС у Рівненській області повноваженнями на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах, в тому числі щодо самостійного звернення до суду за захистом своїх прав, подання доказів на підтвердження повноважень особи, що підписала позовну заяву.

Для усунення недоліків судом встановлюється строк до 15 квітня 2016 року

Керуючись частиною 1 статті 108 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Заступника керівника Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Володимирецького відділення Кузнецовської ОДПІ Головного управління ДФС у Рівненській області до Дочірнього підприємства "Регіон-Інвест" про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Встановити Заступнику керівника Сарненської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Володимирецького відділення Кузнецовської ОДПІ Головного управління ДФС у Рівненській області строк для усунення недоліків позовної заяви - до 15 квітня 2016 року

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась з позовом.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Житомирського апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 КАС України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 КАС України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя Сало А.Б.