Справа № 802/463/16-а
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2016-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

11 квітня 2016 р. Справа № 802/463/16-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію речових прав, скасування свідоцтв про право власності на нерухоме майно та скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

08.04.2016 року ОСОБА_1 звернулась у суд з адміністративним позовом до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав індексний номер 21041098 від 30.04.2015 року щодо державної реєстрації права власності СТ "Еліт" на об'єкт нерухомого майна магазин-кафе, розташований по вул. Ватутіна, 31 в м. Вінниці, загальною площею 186,2 кв.м.;

- скасувати свідоцтво про право власності на нерухоме майно індексний номер 37008159, видане відповідачем 30.04.2015 року;

- скасувати державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно за СТ "Еліт" на об'єкт нерухомого майна магазин-кафе, розташований по вул. Ватутіна, 31 в м. Вінниці, загальною площею 186,2 кв.м.;

- визнати протиправним та скасувати рішення № 24049022 про державну реєстрацію речових прав на магазин-кафе, розташований по вул. Ватутіна, 31 в м. Вінниці, загальною площею 186,2 кв.м., за ОСОБА_2;

- скасувати свідоцтво про право власності на нерухоме майно індексний номер 43066340, видане відповідачем 01.09.2015 року.

Ознайомившись з вищевказаною позовною заявою і доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху з таких мотивів.

Відповідно до ч. 1 ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 106 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною 2 статті 106 КАС України передбачено, що на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

З поданої до суду позовної заяви вбачається, що адміністративний позов стосується реєстраційних дій відповідача щодо нерухомого майна (магазину-кафе, розташованого по вул. Ватутіна, 31 в м. Вінниці), яке, як стверджує позивач, перебуває у його користування згідно з договором оренди, укладеним з СТ "Еліт".

Однак до позовної заяви вказаного договору не долучено та причин, з яких він не може бути наданий суду, не зазначено.

Крім того, у поданому адміністративному позові позивачем у належний спосіб не обґрунтовано, яким чином оскаржувані рішення та дії відповідача порушують його права та інтереси, зокрема як фізичної особи, враховуючи те, що згідно з ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 28.01.2015 року, копію якої долучено до позовної заяви, судом касаційної інстанції констатовано, що у договірних відносинах з СТ "Еліт" щодо оренди нерухомого майна (магазину-кафе по вул. Ватутіна, 31 у м. Вінниці) ОСОБА_1 виступала саме як фізична особа-підприємець.

Відтак, оскільки за змістом позовної заяви можна відійти висновку, що позивач фактично обґрунтовує свої позовні вимоги до суб'єкта владних повноважень порушенням своїх прав та інтересів як законного користувача вищезазначеного нерухомого майна, яке орендується ОСОБА_3 як приватним підприємцем, є усі підстави вважати, що позовну заяву до адміністративного суду подано неналежним позивачем, а саме ОСОБА_1 як фізичною особою, а не фізичною особою-підприємцем.

Водночас на стадії відкриття провадження в адміністративній справі дана обставина має безпосереднє значення, оскільки впливає на розмір судового збору, який підлягає сплаті при звернення до адміністративного суду.

Так, в силу положень ст. 2 Закону України "Про судовий збір" платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Отже, відповідно до вказаної норми, а також відповідно до положень ст. 4 Закону України "Про судовий збір" усіх платників судового збору розмежовано на фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців та юридичних осіб.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору для фізичної особи-підприємця становить 1 розмір мінімальної заробітної плати, а для фізичної особи 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

При цьому згідно з ч. 3 ст. 6 цього Закону у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" станом на 01.01.2016 року розмір мінімальної заробітної плати складав 1378 грн.

Таким чином, починаючи з 01.01.2016 року для фізичних осіб-підприємців ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру становить 1378 грн. за кожну позовну вимогу немайнового характеру, а для фізичних осіб 551,20 грн. за кожну позовну вимогу немайнового характеру.

В поданій до суду позовній заяві позивачем ОСОБА_1 фактично заявлено п'ять позовних вимог немайнового характеру, а саме про визнання протиправним та скасування рішення індексний номер 21041098 від 30.04.2015 року (вимога 1), про скасування свідоцтва про право власності індексний номер 37008159 від 30.04.2015 року (вимога 2), про скасування державної реєстрації речових прав (вимога 3), про визнання протиправним та скасування рішення № 24049022 (вимога 4) та про скасування свідоцтва про право власності № 43066340 від 01.09.2015 року (вимога 5).

Отже, у випадку звернення до суду з вищевказаними позовними вимогами ОСОБА_1 як фізичної особи-підприємця розмір належного до сплати судового збору мав би становити 6890 грн. (1378 х 5). Натомість згідно з доданими до позовної заяви квитанціями № 0463-5074-5430-6427 від 08.04.2016 року та № 0439-3909-2004-7376 від 15.03.2016 року позивачем фактично сплачено судовий збір у розмірі 2756 грн.

За таких обставин доходжу висновку про необхідність конкретизації позивачем свого статусу в ініційованому спорі із суб'єктом владних повноважень та наведення ним додаткових обґрунтувань позовних вимог в частині того, яким чином оскаржувані рішення та дії відповідача порушують права позивача саме як фізичної особи.

Згідно з ч. 1 ст. 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З огляду на викладене позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху з наданням позивачу строку, достатнього для усунення виявлених судом недоліків.

Керуючись ст.ст. 105, 106, 108, 165, 185, 186, 254 КАС України,

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Реєстраційної служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію речових прав, скасування свідоцтв про право власності на нерухоме майно та скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, шляхом приведення позовної заяви у відповідність з вимогами, встановленими статтею 106 КАС України.

3. Копію ухвали надіслати позивачу для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Сало Павло Ігорович