Справа № 405/8464/15-а
Суддя: Плохотніченко Л. І.
Дата ухвалення: 2016-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 405/8464/15-а
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.04.2016 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі

головуючого судді Плохотніченко Л.І.

за участю секретаря Волошиної І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кіровограді справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до управління Державної архітектурно - будівельної інспекції України в Кіровоградській області про визнання не законними та скасування акту, протоколу, припису, постанови

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася з даним позовом в Ленінський районний суд м. Кіровограда зазначивши, що 24.11.2015 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Кіровоградській області Гастінг Вікторією Леонідівною було складено протокол № 225/2015 про начеб - то виявлення порушення роботи з будівництва господарської будівлі по АДРЕСА_1, які розпочаті без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

В обгрунтування позову позивач також зазначила, що нею подавалися письмові пояснення, відповідно до яких вона повідомляла, що ніяких будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 не проводиться, проте головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Кіровоградській області Гастінг Вікторією Леонідівною було виписано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.11.2015 року, згідно з яким від неї вимагалося оформити дозвільні документи на початок виконання будівельних робіт у термін до 20.01. 2016 року, про що повідомити Управління ДАБІ у Кіровоградській області до 20.01. 2016 року.

Вважаючи протиправними дії, незаконним акт, протокол, припис та постанову від 24.11.2015 року, позивач з даним позовом звернулася до суду.

Позивач та представник позивача у судове засідання з'явилися, надали пояснення, згідно з якими позовні вимоги підтримали та просили задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання з'явився, надав пояснення, відповідно до яких позов не визнав та в його задоволенні просив відмовити.

Заслухавши пояснення сторін та їх представників, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено такі факти.

Відповідно до п. 1 науково-технічних висновків про виконання інженерно-геодезичних робіт для проведення судової будівельно-технічної експертизи на земельній ділянці по АДРЕСА_1 (а.с. 54-59), на земельній по АДРЕСА_1 знаходяться житлові і нежитлові будівлі та тимчасові споруди господарського призначення: погріб, вигрібна яма, водопровідна колонка, навіс. Зі сторони будинку № 67/26 збудована огорожа зі шлакоблоків шириною 0,25 м і довжиною 11,3 м. Згідно з п. 3 вказаних науково-технічних висновків, будівлі господарського призначення, такі як: альтанки, навіси, огорожі, погріби, вигрібні ями і т.п не належать до самочинного будівництва.

Разом з тим, 24.11.2015 року головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Кіровоградській області Гастінг В.Л., відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, на підставі наказу Державної архітектурно - будівельної інспекції України від 08.09.2015 року №976, з урахуванням заяви гр.. ОСОБА_3, в присутності позивача, за адресою: АДРЕСА_1, було здійснено проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.11.2015 року, згідно з яким виявлено порушення п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, проведеною перевіркою було встановлено, що за вказаною адресою, де проживає позивач, розміщено господарську будівлю, незакінчену будівництвом в безпосередній близькості до сусідського житлового будинку. Враховуючи відомості, отримані представником відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління ДАБІ у Кіровоградській області від ОКП «Кіровоградське обласне об'єднане бюро технічної інвентаризації» встановлено, що господарська будівля за адресою місця проживання позивача, де проводилася перевірка - відсутня.

За вказаним фактом було складено протокол про адміністративне правопорушення № 225/2015, в якому відображені зазначені порушення, за які передбачена відповідальність за ознаками ч. 5 ст. 96 КУпАП, а також позивачці виписано припис на усунення виявлених правопорушень № 213/2015-Кд, згідно з яким, з метою усунення виявлених порушень вимагалося оформити дозвільні документи на початок виконання будівельних робіт, термін виконання припису - до 20.01.2016 року. Зазначені в приписі порушення, в установлений строк позивачкою усунено не було, у зв'язку з чим, як наслідок відповідачем відносно позивачки винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 226/2015-Кд від 04.12.2015 року.

Відповідно до вказаної постанови, обставиною, яка слугувала підставою для винесення постанови про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності стало те, що роботи з будівництва по АДРЕСА_1, розпочаті без повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Згідно зі ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать, зокрема виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Таким чином, з'ясувавши обставини справи, беручи до уваги фактичні дані у справі, відповідно до вимог законодавства, яким регулюються спірні відносини суд вважає доводи позивача безпідставними, оскільки згідно з ч. ч. 1, 2 та 5 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Контроль за виконанням підготовчих робіт з винесення інженерних мереж, будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. ч. 1 та 4 ст. 35 цього ж Закону після набуття права на земельну ділянку замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, державними стандартами і правилами, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Як встановлено під час розгляду справи позивач, з питання надання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідача не зверталася.

Кодексом України про адміністративні правопорушення, зокрема статтею 96 передбачена адміністративна відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об'єктів чи споруд.

Отже, з урахуванням з'ясованих обставин справи суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити, оскільки відповідач діяв на виконання вимог чинного законодавства України та в розумінні ст. 6 КАС України не допустив порушення прав, свобод або інтересів позивача.

Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).

У відповідності до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

У відповідності до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно з ч. ч. 1 та 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.. 72 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно зі ст. 8 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ст. 9 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого: суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України; суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ст.. 10 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників адміністративного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ст. 11 КАС України).

Згідно з ч. 3 ст. 12 КАС України розгляд справ в адміністративних судах проводиться відкрито

Відповідно до ст. 13 КАС України Особам, які беруть участь у справі, а також особам, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки, забезпечується право на апеляційне та касаційне оскарження рішень адміністративного суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом

Судове рішення, яким закінчується розгляд справи в адміністративному суді, ухвалюється іменем України. Постанови та ухвали суду в адміністративних справах, що набрали законної сили, є обов'язковими до виконання на всій території України. Невиконання судових рішень тягне за собою відповідальність, встановлену законом (ст.. 14 КАС України).

Відповідно до ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

Керуючись ст. ст. 2, 8 - 14, 158-163, 167 КАС України

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до управління Державної архітектурно - будівельної інспекції України в Кіровоградській області про визнання не законними та скасування акту, протоколу, припису, постанови - відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Л. І. Плохотніченко