Справа № 804/16270/15
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2016-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіНіколайчук С.В.
при секретарі судового засідання Федуркіній А.В.,
представника позивача представника відповідача Медведєва К.І., не з'явився
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпропетровську адміністративну справу за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е.Дзержинського" до Дніпропетровської Митниці Державної Фіксальної Служби України про скасування рішення,-
10.12.2015 р. Публічне акціонерне товариство «Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е.Дзержинського» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби України, в якому просить:
- визнати недійсним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці про коригування митної вартості товарів № 110010000/2015/600388/1 від 10.06.2015 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується з висновками відповідача стосовно картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та рішенням про коригування митної вартості товарів, з огляду на те, що ним було надано усі необхідні документи, які підтверджують застосування основного методу за ціною контракту для митного оформлення товару.
Ухвалою суду від 14.12.2015 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 25.12.2015 року.
В подальшому розгляд справи зупинявся до 22.01.2016 року.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити.
Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав письмові заперечення проти позову, в яких зазначено, що митним органом за результатами перевірки та обчислення, а також внаслідок неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов частини 2-4 статті 53 МК України та відсутності у документах відомостей, що підтверджують числові значення складової митної вартості товарів, неможливо застосувати метод визначення митної вартості за ціною договору відносно імпортованих товарів. У зв'язку з неможливістю застосування першого методу визначення митної вартості товарів відповідачем послідовно було перейдено до наступного методу визначення митної вартості; просить відмовити у задоволенні адміністративного позову.
Заслухавши представника позивача та дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
29.04.2015 року між Публічним акціонерним товариством «Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е.Дзержинського» (Покупець) та ТОВ «Русская горно-металлургическая компания» (РФ) (Продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт № 15-0835-12, згідно з умовами якого продавець зобов'язується передати покупцю, а покупець прийняти та своєчасно оплатити товар, найменування, кількість, вартість, умови та строки поставки якого визначаються даним контрактом, додатками (специфікаціями) та додатковими умовами до нього, які є невід'ємною частиною даного контракту.
Додатком № 4 від 27.05.2015р. до контракту від 29.04.2015 року № 15-0835-12 передбачено, що продавець зобов'язується поставити ПАТ «ДМКД» - залізорудний концентрат в кількості 80 000 тон за ціною 1977,84 рублів РФ за одну тону, на умовах поставки: СРТ - станція Дніпродзержинськ Придніпровської залізниці, Україна.
Пунктом 9.3 контракту передбачено, що протягом 10 днів з дати завантаження продавець зобов'язаний надіслати на адресу покупця експрес-поштою оригінали таких документів:
-товарні накладні на відвантаження товару форми ТОРГ-12,
-рахунки-фактури на відвантажений товар,
-копії залізнодорожніх накладних СМГС, квитанцій, завірених належним чином,
-сертифікати якості,
-повагонну специфікацію.
Згідно з п. 9.4 контракту оригінали сертифікатів походження товару СТ-1 та акти експертизи ТПП РФ продавець надає покупцю експрес-поштою по мірі їх готовності.
Для митного оформлення ПАТ «ДМК ім. Ф.Е. Дзержинського» подало до Дніпропетровської митниці вантажну митну декларацію № 110010000/2015/021182 (відправник ОАО «Стройленский ГОК»), в режимі ІМ 40 ДР.
На підтвердження визначеної митної вартості позивачем надані документи, що перелічені у графі 44 митної декларації.
Дніпропетровська митниця під час консультацій з посиланням на наявність розбіжностей в документах, наданих для підтвердження митної вартості, зобов'язала позивача протягом 10 календарних днів додатково надати (за наявності): договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом), рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту), якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, за наявності - інші платіжна та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прас-листи) виробника товару, транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, якщо здійснювалось страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. В зв'язку з неможливістю надання додаткових документів у встановлений строк митним органом 10.06.2015 року прийнято рішення про коригування митної вартості №110010000/2015/600388/1, відповідно до якого митна вартість товару визначена у 2,9580 рублів (RU) за кг, застосовано метод 2ґ. Загальна сума склала 77698969,00 доларів рублів (RU).
Статтями 53 та 335 Митного кодексу України визначений перелік документів та відомостей, які подаються декларантом митниці для здійснення митного контролю та митного оформлення.
Згідно з частиною 5 статті 54 Митного кодексу України з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, митний орган, має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
Статтею 337 Митного кодексу України встановлено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Формато-логічний контроль - це автоматизована перевірка правильності заповнення даних митних декларацій та повернення результатів перевірки; перевірка митних декларацій та інших документів на достовірність та законність; здійснення статистичного, валютного контролю, контролю нарахованих митних платежів, контролю правильності застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.
Контроль співставлення - це автоматизоване порівняння даних, які містяться в митних деклараціях або інших документах, поданих для митного контролю або митного оформлення, з даними, які містяться в електронних копіях митних декларацій та інших документах, що надходять з митних та правоохоронних органів суміжних держав; в уніфікованих електронних дозвільних документах, що надходять з інших державних органів, інших електронних документах, пов'язаних з перевіркою достовірності даних, що перевіряються.
Контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань державної митної справи.
З матеріалів справи видно, що при візуальному контролі документів до митної декларації відповідно ст. 337 Митного кодексу України відповідачем виявлено ознаки ризиковості операції.
З причин певного ступеню ризиковості операції та з метою здійснення вичерпного переліку форм та обсягів митного контролю для унеможливлення декларування недостовірної митної вартості відповідачем сформовано наступний профіль ризику:
105-2: Можливе заниження митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості, звернувши увагу на митну вартість ідентичних або подібних (ідентичних) товарів. Провести перевірку відомостей, що містяться в документах, які підтверджують митну вартість товарів.
На виконання вимог ст. 54 МК України під час проведення митного контролю і митного оформлення здійснено контроль правильності визначення митної вартості товарів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, та перевірки наявності або відсутності застережень щодо застосування методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту).
Виконання вимог, передбачених ч. 1 ст. 58 МК України, стосовно наявності або відсутності застережень по застосуванню методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) за наданими документами перевірити неможливо.
Відповідно до статті 17 та додатку III, параграфа 6 до Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності.
Згідно з ст. 52 Митного кодексу України декларант зобов'язаний подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Відповідно до п.1 ч.4 ст. 54 МК України відповідачем здійснено контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
В результаті такого контролю митним органом були встановлені такі факти.
Товар імпортовано за контрактом від 29.04.2015 року № 15-0835-12, додаток 4 від 27.05.2015 року, що заявлений декларантом позивача як непрямий, тобто укладений не з виробником оцінюваного товару.
Договір із третіми особами, що пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, в пакеті документів приєднаних до ЕМД декларантом позивача не наданий.
Відповідно до названого зовнішньоекономічного контракту залізорудний концентрат імпортується за ціною, що розраховується в залежності від вмісту Fе.
Базова ціна залізорудного концентрату відповідно до додатку № 4 визначається на рівні 1977,84 руб.РФ/т при вмісті Fе 66%.
В залежності від збільшення або зменшення фактичного вмісту Fе, надбавка або знижка до базової ціни складає 21,12 руб.РФ/т за 1% Fе долі в пропорції. Отже, Відповідно до зазначеного середня вартість одиниці оцінюваного товару заявлена на рівні 1982,06 руб. РФ/т.
Судом з'ясовано, що рахунки контрактоутримувача і рахунки виробника не містять жодних печаток та штампів прикордонних служб, станцій та митниць.
Відповідно до Положення про уніфікований порядок проставляння митними органами держав - учасниць Співдружності Незалежних Держав на транспортних і комерційних документах печаток і штампів митних органів країн відправлення товарів, а також митних органів транзитних країн, яке було затверджене на 32-му засіданні Ради керівників митних служб держав - учасниць Співдружності рішенням N 5/32 від 13.09.2001 (набрало чинності з 01.01.2002 та обов'язкове для виконання митними органами держав - учасниць Співдружності), відсутність на транспортних і/або комерційних документах відміток відповідних митних органів держав СНД є підставою для застосування додаткових форм митного контролю.
За відомостями гр. 46 наданої позивачем копії декларації країни експорту від 28.05.2015 року №10101100/280515/0000576 митна вартість оцінюваного товару на умовах СРТ Дніпродзержинськ складає 34,72 дол.США/т, що за курсом ЦБРФ станом на день оформлення даної МД складає 1771,34 руб. РФ/т, що не відповідає ні рахунку виробника, ні рахунку контрактоутримувача.
Зазначене унеможливлює використання наданої декларації країни експорту, як документа, що підтверджує заявлену митну вартість. За умовами контракту від 29.04.2015 року № 15-0835-12, додатку 4 від 27.05.2015 року, визначено умови поставки СРТ Дніпродзержинськ, які передбачають несення продавцем витрат доставки до місця призначення на території України.
Відповідно до статті VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або аналогічного товару. Під дійсною вартістю відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, згода на обов'язковість якої надана Верховною Радою України, розуміється ціна, за якою такий або аналогічні продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах повної конкуренції.
За митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів стосовно визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди). При переміщенні товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України залізничним транспортом декларант зобов'язаний надати митному органу комерційні документи (за наявності їх у перевізника) на товари, що перевозяться (п.п.4. ґ ст.335 Кодексу).
За даними гр.23 «Документы, приложенные отправителем» скан-копій залізничних накладних, приєднаних до МД № 110010000/2015/021182 від 10.06.2015 року, наявні товаросупровідні документи, що надавалися відправником, в тому числі, рахунок-фактура та декларація країни експорту № 10101100/280515/0000576 від 28.05.2015 року.
Також, позивачем було надано рахунки виробника від 03.06.2015 б/н, що виставлені в рамках контракта 15-04-29 (дата не зазначена), додатка від 29.04.2015 року №2, які не містять умов поставки та не завірені печаткою підприємства, що видало рахунки (ОАО «Стойленський ГОК» ).
Рахунок виробника містить посилання на сертифікат якості № 67 для можливості ідентифікації за вмістом Fе, ціна залізорудного концентрату при базі Fе 66,5% визначена на рівні 1290 руб.РФ/т. Відповідно до зазначеного, рахунок виробника та рахунок контрактоутримувача містять вартість оцінюваного товару визначену відносно різної базової ціни що залежить від вмісту Fе.
За відсутності договору з третіми особами, що пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, унеможливлене проведення перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Рахунок контрактоутримувача та виробника ідентифікуються між собою лише за вагою та містять ціну товару визначену в залежності від вмісту Fе, що не відповідає ціні рахунка виробника.
Отже, відповідні документи контрактоутримувача та виробника містять розбіжності стосовно вартості товару, що постачається.
Відповідно до заяви ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е.Дзержинського», викладеної у листі від 05.06.2015 року № 062Д/1478, підтвердження транспортної складової територією України неможливе, тому з урахуванням умов постачання СРТ Дніпродзержинськ відповідно до ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України вартість транспортування від виробника до пункту призначення є складовою вартості товару за контрактом, заявленої позивачем як митна вартість.
Листом від 10.06.2015 № 062Д/1523 надісланим у складі електронного повідомлення декларантом проінформовано митницю про відсутність відомостей по торгівельній надбавці та повідомлено, що зазначені документи будуть надані в установлений законом термін відповідно п.8 ст.55 МК України .
Враховуючи відмінності комерційних умов зовнішньоекономічної операції та вмісту Fе у складі порівняних товарів, відповідно до п.5 ст.59, 60 МК України використання наявної у митного органу інформації можливе за умови коригування зазначеної ціни з урахуванням розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Відповідно до наданих декларантом рахунків виробника вартість оцінюваного товару незалежно від вмісту Fе складає 1290 руб.РФ/т. Оскільки рахунки виробника не містять відомостей стосовно умов доставки, вартість у зазначених рахунках рахується на умовах ЕХW. За наявною у митного органу інформацією вартість перевезення 580 руб.РФ/т.
Документи, визначені у п. 2.6 ст.53 МК України, які містять відомості, що підтверджують транспортну складову вартості оцінюваних товарів декларантом не надано.
Відповідно до пунктів 6.2 та 6.3 статті 54 МК України митний орган може відмовити в митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю у разі, якщо:
заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів;
невірно проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару;
неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 статті 53 МКУкраїни;
відсутності у документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
У зв'язку з неможливістю застосування першого методу визначення митної вартостітоварів посадовою особою Дніпропетровської митниці було послідовно перейдено до другорядних методів визначення митної вартості.
Судом встановлено, що для проведення коригування митної вартості імпортованого товару у митного органу відсутня інформація щодо вартості ідентичних товарів (стаття 59 МК України), митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) за посередницьким контрактом.
Також, відсутня інформація про вартість аналогічних (подібних) товарів (стаття 60 МК України), митне оформлення яких вже здійснено за методом визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) за посередницьким контрактом.Методи на основі віднімання та додавання вартості(статті 62,63 МК України) неможливо застосувати у зв'язку із відсутністю об'єктивних, документально підтверджених даних, які піддаються обчисленню.
У разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).
Отже, у зв'язку в викладеним під час перевірки заявленої митної вартості товару та здійсненні митної оцінки виникла потреба у використанні різних джерел її обґрунтування та була необхідність застосування різних підходів до оцінки товарів.
Застосований митницею резервний метод визначення митної вартості (стаття 64 МК України) базується на світовій практиці, згідно якої в рамках цього методу допускається розумна гнучкість в підходах до застосування попередніх методів визначення митної вартості.
При здійсненні контролю співставлення, тобто порівняння рівня заявленої митної вартості з інформацією, наявною у митного органу стосовно вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено посадовою особою митниці, встановлено, що в базі даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи (далі - ЄАІС) була відсутня інформація про митні оформлення, за якими ввезено ідентичний товар «концентрат залізорудний агломераційний» за посередницькими угодами.
У митного органу наявна інформація, за якою ввезений ідентичний товар «концентрат залізорудний агломераційний» (за прямим контрактом, враховуючи якісні показники за вмістом Fе - в середньому від 66,1%-66,6%) на умовах СРТ Дніпродзержинськ МД № 110010000/2015/020288 від 13.03.2015 - середня вартість одиниці товару 2,8569 руб.РФ/кг, МД № 110010000/2015/020301 від 13.03.2015 - середня вартість одиниці товару 2,8534 руб.РФ/кг при базовій ціні сировини з базовим вмістом Fе 66% на рівні 2263,00 руб.РФ/т без ПДВ та вартості плати за перевезення, при цьому вартість перевезення - 580 руб.РФ/т.
Таким чином, базова ціна сировини з базовим вмістом Fе 66% на умовах СРТ Дніпродзержинськ «концентрату залізорудного агломераційного» за прямим контрактом складає 2,843 руб.РФ/кг, а позивачем з контрактом із посередником заявлено 2,174 РФ/кг.
Враховуючи відмінності комерційних умов зовнішньоекономічної операції та вмісту Fе у складі порівняних товарів відповідно до пункту 5 статті 59, 60 МК України використання наявної у митного органу інформації можливе за умови коригувань зазначеної ціни з урахуванням розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості.
Відповідно до п.4 ст.59 МК України ціна договору стосовно ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари. Відповідно до п.5 ст.59 МК України у разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому, їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена. Оскільки у митного органу відсутні документально підтверджені відомості про торгівельну надбавку посередника, декларанту ПАТ «ДМКД» запропоновано надати такі відомості для можливості проведення розрахунку відповідно до комерційних умов зовнішньоекономічної угоди (посередницький контракт) згідно із зазначеними вище положеннями МК України.
Коригування митної вартості проведено за рішенням № 110010000/2015/600388/1 від 10.06.2015 року (резервний метод), яким відповідно до положень п. 5 ст. 59 МК України скориговано митну вартість до 2,9580 руб.РФ/т.
Таким чином, суд вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів прийнято митницею відповідно до норм чинного законодавства.
Відповідно до статті 264 МК України, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
Враховуючи викладене, суд зробив висновок, що картка відмови прийнята відповідачем відповідно до норм чинного законодавства.
Відповідно до положень частини 7 статті 55 МК України, у випадку незгоди з рішенням про коригування митної вартості товарів, декларант має право на випуск товару у вільний обіг під гарантійні зобов'язання шляхом надання гарантій, крім випадків, передбачених частини 6 статті 307 МК України.
Декларант позивача скористався наданим правом і спірний товар був випущений у вільний обіг за МД № 110010000/2015/021275 від 19.06.2015 року.
Відповідно до положень частини 2 статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.
Відповідно до ст.11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і в доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частинами 1, 2 статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідачем доведено неможливість визначення митної вартості за ціною контракту та необхідність визначення митної вартості товару саме за резервним методом із застосуванням вартостей, визначених митним органом.
Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 71,86, 94, 160, 161, 162, 163,167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
У задоволенні адміністративного позову Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат ім. Ф.Е.Дзержинського» до Дніпропетровської Митниці Державної Фіксальної Служби України про скасування рішення - відмовити.
Постанова може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги до суду першої інстанції з одночасним направленням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня проголошення постанови, або протягом десяти днів з моменту отримання копії постанови відповідно до вимог ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанова суду набирає законної сили у порядку та у строки, визначені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови складено 26.01.2016 року.

Суддя С.В. Ніколайчук