Справа № 825/533/16
Суддя: Поліщук Л.О.
Дата ухвалення: 2016-04-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2016 року Чернігів Справа № 825/533/16

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Поліщук Л.О.,

за участі секретаря Клименок А.С.,

за участі позивача ОСОБА_1,

за участі представника відповідача Сергієнка А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернігівської області про визнання протиправним та скасування рішення

В С Т А Н О В И В:

21.03.2016 позивач звернувся до суд з адміністративним позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернігівської області (далі - КДКА Чернігівської області) про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернігівської області №3-10/16 від 04.03.2016 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що порушення дисциплінарної справи проти нього є втручанням в його приватне та професійне життя, яке здійснене не згідно із законом а в порушення закону. Крім того, заява ОСОБА_3 не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката ОСОБА_1, а твердження про складання адвокатом ОСОБА_1 заяви до Європейського суду з прав людини за позовом чоловіка заявниці ОСОБА_4 до приватної особи про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок ДТП, не відповідає дійсності відповідач не мав права на порушення дисциплінарної справи.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та просив в їх задоволенні відмовити, оскільки дисциплінарна справа відносно позивача порушена правомірно без порушень вимог чинного законодавства України, що регулює діяльність адвокатури в Україні і рішення про порушення такої дисциплінарної справи скасуванню не підлягає.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено і підтверджено матеріалами справи, що 04.03.2016 КДКА Чернігівської області винесено рішення №3-10/16 про порушення відносно ОСОБА_1 дисциплінарної справи. Розгляд дисциплінарної справи призначено на 13-00 год. 29.03.2016 в приміщенні КДКА Чернігівської області за адресою: м. Чернігів, просп. Перемоги, 129, офіс. 10 (а.с.6).

Дане рішення було прийняте 04.03.2016 на засіданні дисциплінарної палати КДКА Чернігівської області після розгляду заяви ОСОБА_3 щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 за неналежне виконання угоди про надання правової допомоги від 30.08.2010, яка полягала у складанні заяви до Європейського суду з прав людини щодо порушення права на справедливий судовий розгляд (а.с.41-43), що підтверджується витягом з протоколу №3 (а.с.34-36).

Згідно витягу з протоколу №4 засідання дисциплінарної палати КДКА Чернігівської області від 29.03.2016 дисциплінарну справу порушену відносно адвоката ОСОБА_1 закрито (а.с.37-40).

Даючи правову оцінку обставинам справи суд зазначає наступне.

Статтею 23 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що однією із гарантій адвокатської діяльності є здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвоката в особливому порядку.

Відповідно до ст.33 цього Закону, дисциплінарне провадження це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно з ст. 37 вказаного вище Закону, дисциплінарне провадження складається з таких стадій: - проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; - порушення дисциплінарної справи; - розгляд дисциплінарної справи; - прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Процедуру здійснення дисциплінарного провадження на кожній із вказаних вище стадій врегульовано статтями 38, 39, 40 і 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Так, відповідно до ст.38 цього Закону (перевірка відомостей про дисциплінарний проступок адвоката), член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до ст.39 цього Закону (порушення дисциплінарної справи), за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Таким чином, наведеними вище правовими нормами встановлено, що лише дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вирішує питання щодо порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Таке рішення КДКА приймається за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки.

Суд зазначає, що встановлений законом особливий порядок здійснення дисциплінарного провадження відносно адвоката передбачає обов'язкові умови, які повинні бути дотримані суб'єктами владних повноважень та іншими особами у відповідній дисциплінарній процедурі.

Статтями 33, 34 вказаного Закону гарантовано, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише у порядку дисциплінарного провадження та з підстав, передбачених цим Законом, за вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно вимог частини 2 статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Зазначене положення Закону кореспондується з рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 №12 «Про затвердження Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність» відповідно до якого дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).

Відповідно до п. 13 даного Положення адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку. Заяви (скарги), подані з порушенням зазначеного терміну, не розглядаються.

Пунктом 14 вказаного Положення передбачено, що у заяві (скарзі) обов'язково має бути зазначено, зокрема: зміст дисциплінарного проступку адвоката, згідно зі статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; виклад обставин, якими заявник обґрунтовує факт наявності в діях адвоката дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 15 наведеного Положення Заява (скарга), оформлена без дотримання зазначених вимог, подана за межами строку притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності або така, що не містить відомостей про зміст дисциплінарного проступку адвоката, без викладу обставин, якими обґрунтовуються вимоги заявника (скаржника) та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, повертається заявникові (скаржникові) з відповідними роз'ясненнями, не пізніше десяти днів від моменту її надходження.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи угода про надання правової допомоги укладена між позивачем та ОСОБА_3 30.08.2010, а з заявою до КДКА Чернігівської області остання звернулась лише 25.11.2015.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається з угоди від 30.08.2010 укладеної між позивачем та ОСОБА_3 правова допомога полягала у складанні заяви до Європейського суду з прав людини щодо порушення права на справедливий судовий розгляд (п. 1 ст. 6 Конвенції)

Відповідно до Європейської угоди про осіб, що беруть участь у процесі Європейського суду з прав людини, ратифікаваної Законом України «Про ратифікацію Європейської угоди про осіб, які беруть участь у процесі Європейського суду з прав людини» від 23.06.2004, а саме пп. а п. 1 статі 1 до осіб, до яких застосовується ця Угода, належать будь-які особи, що беруть участь у процесі, порушеному в Суді, як сторони процесу, їхні представники чи консультанти.

Пунктом. 1 ст. 2 даної Угоди передбачено, що особи, згадані у пункті 1 статті 1 цієї Угоди, користуються імунітетом від юридичного процесу стосовно усних або письмових заяв, зроблених у Суді чи до нього, або документів чи інших доказів, пред'явлених у Суді чи поданих до нього.

Згідно п. 2 ст. 5 даної Угоди a) Скасувати повністю або частково імунітет, передбачений у пункті 1 статті 2 цієї Угоди, може тільки Суд; він не тільки має право, але й зобов'язаний скасувати імунітет у будь-якому випадку, коли, на його думку, такий імунітет може перешкоджати відправленню правосуддя і коли його повне або часткове скасування не зашкоджує цілі, визначеній у пункті 1 цієї статті. b) Імунітет може бути скасований Судом або ex officio, або на прохання будь-якої Договірної Сторони чи будь-якої відповідної особи. c) Рішення про скасування імунітету чи про відмову від скасування імунітету супроводжуються викладом причин.

Відповідачем не спростовано та не надано суду доказів скасування імунітету встановленого п. 1 ст. 2 Угоди стосовно позивача його юридичної відповідальності за підготовлений ним документ.

Отже, суд дійшов висновку про те, що рішення № 3-10/16 від 04.03.2016 є протиправним і підлягає скасуванню.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 3 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно частини 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідач, як суб'єкт владних повноважень не довів правомірність своїх дій.

З огляду на вищезазначене, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши надані докази, враховуючи, що оскаржуване рішення не відповідає всім переліченим критеріям, суд приходить висновку, що позовні вимоги позивача належить задовольнити.

Керуючись статтями 122, 158 - 163, 167, Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернігівської області № 3-10/16 від 04.03.2016 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1.

Постанова суду набирає законної сили в порядку статей 167, 186 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Суддя Л.О. Поліщук