Справа № 810/5779/15
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2016-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2016 року 11:26 810/5779/15

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Панченко Н.Д., суддів Панової Г.В., Василенко Г.Ю. за участю секретаря судового засідання Сімейко А.А.,

представника позивача: ОСОБА_1,

представника відповідача: Шевченко В.О.,

представника третьої особи-1: Шевченко В.О.,

представника третьої особи-2: Завгородня Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві адміністративну справу

за позовомОСОБА_4
доДержавної фіскальної служби України
треті особиГоловне управління Державної фіскальної служби України у Київській області, Броварська об'єднана державна податкова інспекція Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області
провизнання протиправними та скасування наказів
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 (далі - позивач) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державної фіскальної служби України (далі - відповідач або ДФС), треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Головне управління Державної фіскальної служби України у Київській області (далі - третя особа-1), Броварська об'єднана державна податкова інспекція Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області (далі - третя особа-2), в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 25.02.2016 (т.1, а.с. 122-131), просить суд:

- визнати протиправним та скасувати підпункт 2.1 пункту 2 наказу Державної фіскальної служби України від 02.11.2015 №835 «Про стан організації роботи ДФС та її територіальних органів у вересні 2015 року» в частині оголошення догани начальнику Броварської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області ОСОБА_4;

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної фіскальної служби України від 25.05.2015 №44-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким начальнику Броварської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області ОСОБА_4 оголошено догану.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані накази, якими йому оголошену догану, є безпідставними та протиправними, оскільки ним не було вчинено жодних дисциплінарних проступків, не порушувалась трудова дисципліна та належним чином і у повному обсязі були виконані всі посадові обов'язки, визначені посадовою інструкцією.

У частині вимог щодо скасування наказу ДФС від 02.11.2015 №835 пояснив, що на виконання доручень ДФС України, наданих за результатами заслуховувань 16.09.2015, ним відповідно до вимог Рекомендованого порядку взаємодії підрозділів ДФС при комплексному відпрацюванні податкових ризиків з податку на додану вартість, затвердженого наказом ДФС України від 28.07.2015 №543, було вжито організаційних та практичних заходів, спрямованих на відпрацювання доведених ризикових платників податків. Так, створено робочу групу, надані доручення, здійснені заходи по встановленню місцезнаходження платників податків з ознаками ризиковості, за наслідками відпрацювання прийняті відповідні рішення.

З приводу наказу ДФС України від 25.05.2015 №44-дс позивач зазначив, що невиконання індикативних показників надходжень до бюджету за березень 2015 року було зумовлено об'єктивними причинами, які були висвітлені у листі від 01.04.2015 №1815/8/10-06-20-06/1 та які відповідач необґрунтовано залишив поза увагою. Крім того зазначив, що індикативний показник надходжень до бюджету було уточнено за 5 днів до закінчення відповідного періоду, що також вплинуло на його невиконання.

Відповідач позов не визнав, в обґрунтування заперечень зазначив, що за наслідками заслуховувань 16.09.2015 керівників територіальних органів ДФС було зобов'язано вжити невідкладних та дієвих заходів щодо відпрацювання платників податків які здійснюють ризикову діяльність, зокрема, здійснити заходи щодо попередження декларування такими суб'єктами операцій у податковій звітності, реєстрації податкових накладних в ЄРПН; розглянути питання щодо негайного розірвання договорів про визнання електронних документів.

Разом з тим позивачем не було належним чином забезпечено виконання вказаних доручень, внаслідок чого окремими суб'єктами господарювання, які здійснюють ризикову діяльність. у ЄРПН було зареєстровано податкових накладних на суму 12 млн. грн.

Крім того позивачем, як начальником Броварської ОДПІ, не було належним чином організовано роботу та контроль, внаслідок чого не забезпечено виконання доведеного індикативного показника надходжень до бюджету за березень 2015 року.

За наведених обставин відповідач вважає, що заходи дисциплінарного впливу до позивача оскаржуваними наказами були застосовані обґрунтовано, а підстави для їх скасування відсутні.

Треті особи також просили суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Заслухавши пояснення учасників процесу, розглянувши подані документи і матеріали, з'ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Відповідно до наказу голови Державної фіскальної служби України від 27.10.2014 №1040-о ОСОБА_4 з 27.10.2014 обіймав посаду начальника Броварської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області.

Наказом ДФС України від 25.05.2015 №44-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення» ОСОБА_4 за неналежну організацію роботи та контролю, що призвело до невиконання у березні 2015 року індикативних показників зі збору платежів до загального фонду Державного бюджету, податку на додану вартість, акцизного податку із ввезених на територію України товарів, затверджених наказом ДФС від 09.02.2015 №69 «Про індикативні показники доходів на лютий та березень 2015 року», оголошено догану (т.1, а.с. 110).

Як підставу для застосування дисциплінарного стягнення у наказі зазначено подання ГУ ДФС у Київські області від 29.04.2015 №2443/8/10-36-13-01, пояснення ОСОБА_4 від 01.04.2015 №1815/8/10-06-20-06/1.

Також, 02.11.2015 наказом ДФС №835 «Про стан організації роботи ДФС та її територіальних органів у вересні 2015 року» ОСОБА_4 оголошено догану за незабезпечення виконання доручень, наданих під час заслуховувань 16.09.2015-17.09.2015, не відпрацювання ризикових платників, що призвело до недотримання вимог наказу ДФС №543 від 28.07.2015 (т.1, а.с. 89-98).

Підставою для оголошення догани стало подання Координаційно-моніторингового департаменту ДФС України від 20.10.2015 №3438/99-99-20-06-02-18 та пояснення ОСОБА_4 від 16.10.2015.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Суспільні відносини, які охоплюють діяльність держави щодо створення правових, організаційних, економічних та соціальних умов реалізації громадянами України права на державну службу врегульовано Законом України «Про державну службу» від 16.12.1993 №3723-XII (далі також Закон №3723-XII).

За визначенням, наведеним у статті першій вказаного Закону, державна служба в Україні - це професійна діяльність осіб, які займають посади в державних органах та їх апараті щодо практичного виконання завдань і функцій держави та одержують заробітну плату за рахунок державних коштів. Ці особи є державними службовцями і мають відповідні службові повноваження.

Відповідно до статті 10 Закону №3723-XII основними обов'язками державних службовців є: додержання Конституції України та інших актів законодавства України; забезпечення ефективної роботи та виконання завдань державних органів відповідно до їх компетенції; недопущення порушень прав і свобод людини та громадянина; безпосереднє виконання покладених на них службових обов'язків, своєчасне і точне виконання рішень державних органів чи посадових осіб, розпоряджень і вказівок своїх керівників; збереження державної таємниці, інформації про громадян, що стала їм відома під час виконання обов'язків державної служби, а також іншої інформації, яка згідно з законодавством не підлягає розголошенню; постійне вдосконалення організації своєї роботи і підвищення професійної кваліфікації; сумлінне виконання своїх службових обов'язків, ініціатива і творчість в роботі. Державний службовець повинен діяти в межах своїх повноважень. У разі одержання доручення, яке суперечить чинному законодавству, державний службовець зобов'язаний невідкладно в письмовій формі доповісти про це посадовій особі, яка дала доручення, а у разі наполягання на його виконанні - повідомити вищу за посадою особу.

Особливості дисциплінарної відповідальності державних службовців врегульовано статтею 10 Закону №3723-XII, відповідно до якої дисциплінарні стягнення застосовуються до державного службовця за невиконання чи неналежне виконання службових обов'язків, перевищення своїх повноважень, порушення обмежень, пов'язаних з проходженням державної служби, а також за порушення правил професійної етики, інший вчинок, який порочить його як державного службовця або дискредитує державний орган, в якому він працює.

До службовців, крім дисциплінарних стягнень, передбачених чинним законодавством про працю України, можуть застосовуватися такі заходи дисциплінарного впливу: попередження про неповну службову відповідність; затримка до одного року у присвоєнні чергового рангу або у призначенні на вищу посаду.

У свою чергу загальний порядок та підстави застосування дисциплінарних стягнень передбачені статтями 147-149 Кодексу законів про працю України від 10.12.1971 № 322-VIII.

Статтею 147 КЗпП України встановлено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.

Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Зазначене кореспондується з положеннями підпункту 21.1 статті 21 Податкового кодексу України, яким передбачено, що посадові особи контролюючих органів зобов'язані, крім іншого: дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами (пп. 21.1.1); забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функції (пп. 21.1.2); забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень (пп. 21.1.3); не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій (пп. 21.1.4).

Положеннями пункту 21.2 статті 21 Податкового кодексу України встановлено, що за невиконання або неналежне виконання своїх обов'язків посадові особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом.

З системного аналізу викладених положень законодавства слідує, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується певним органом до працівника, який порушив трудову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об'єкту, об'єктивної сторони, суб'єкта, суб'єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об'єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб'єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв'язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов'язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: КЗпП України, Законом України «Про державну службу», правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Визначаючись щодо обґрунтованості застосування до позивача дисциплінарного стягнення на підставі наказу ДФС України від 02.11.2015 №835, суд виходив з такого.

Судом встановлено, що 16.09.2015 відповідальним координатором за функціональним напрямом діяльності ДФС «Забезпечення дотримання податкового і митного законодавства» було проведено заслуховування керівників ГУ ДФС та керівників інспекцій, де зафіксовано найнижчі показники результативності відпрацювання доведених підприємств зустрічних транзитів та виробників сільськогосподарської продукції, реєстрацію у вересні 2015 року податкових накладних з сумами схемного ПДВ підприємствами з ознаками ризиковості.

За наслідками заслуховувань складений протокол від 16.09.2015 (т.1, а.с.101-103), яким начальників ГУ ДФС у місті Києві та Київській області зобов'язано:

- взяти під особистий контроль вжиття організаційних заходів щодо попередження декларування суб'єктами господарювання з ознаками ризиковості (згідно з додатком до протоколу) проведених операцій у податковій звітності за вересень 2015 року (підпункт 1 пункту 5 протоколу);

- у термін 10 днів: встановити контроль за реєстрацією податкових накладних в ЄРПН суб'єктами господарювання з ознаками ризиковості (згідно з додатком до протоколу) та здійснити заходи щодо формування доказової бази по фіктивності проведених операцій такими підприємствами. Відповідні матеріали передати оперативним підрозділам для прийняття рішення щодо внесення інформації в ЄДРДР (підпункт 2 пункту 5 протоколу);

- до 01.10.2015 розглянути питання щодо негайного розірвання договорів на прийняття податкової звітності з суб'єктами господарювання, які мають ознаки ризиковості (підпункт 3 пункту 5 протоколу);

- до 01.10.2015 забезпечити впровадження організаційних заходів щодо негайного та повного відпрацювання доведених підприємств - «зустрічних транзитів» та сільськогосподарських підприємств з ознаками ризиковості (підпункт 4 пункту 5 протоколу).

Додатком до протоколу від 16.09.2015 було затверджено перелік суб'єктів господарювання, які мають ознаки ризиковості та у вересні 2015 року сформували схемний ПДВ по зареєстрованим податковим накладним, серед яких ті, що перебувають на обліку у Броварській ОДПІ: ТОВ «Трейд Оптімо», ТОВ «Натіка Трейд», ТОВ «Рована Груп», ТОВ «Вега-Флайт», ТОВ «Кадар Маркет», ТОВ «Кейтель-Баум», ТОВ «Кайсан Баум» (т.1, а.с. 103).

Як вбачається з подання Координаційно-моніторингового департаменту від 20.10.2015 №3438/99-99-20-06-02-18, яке стало підставою для оголошення позивачу догани, доручення, викладені у протоколі за наслідками заслуховувань 16.09.2015, позивачем не виконані.

Так, з вказаного подання слідує, що ТОВ «Натіка Трейд» за період з 18.09.2015 по 22.10.2015 зареєстровано податкових накладних на суму майже 4 млн. грн., ТОВ «Трейд Оптімо» за період з 18.09.2015 по 01.10.2015 зареєструвало податкових накладних на суму 8 млн. грн. Крім того, на низький рівень з відпрацювання даного СГ вказують факти невжиття заходів по встановленню місцезнаходження протягом 4 робочих днів (з 16 по 22 вересня 2015 року).

Суд зазначає, що комплекс заходів, що вчиняється структурними підрозділами ДФС при відпрацюванні ризикових суб'єктів господарювання, встановлений Рекомендованим порядком взаємодії підрозділів ДФС при комплексному відпрацюванні податкових ризиків з податку на додану вартість, затвердженим наказом ДФС України від 28.07.2015 №543.

Вказаний порядок прийнятий з метою нівелювання податкових ризиків у діяльності сумлінних платників податків, вжиття профілактичних заходів щодо запобігання вчиненню правопорушень, належної координації роботи органів державної фіскальної служби з упередження необґрунтованого формування податкового кредиту у значних розмірах.

Відповідно до пункту 2 Рекомендованого порядку, організація комплексного відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість включає в себе такі етапи: рання податкова діагностика (до граничного терміну подання звітності з ПДВ); електронний контроль ризиків (після граничного терміну подання звітності з ПДВ); податковий контроль ризиків (після граничного терміну сплати грошових зобов'язань з ПДВ).

Відповідно до пункту 2.1.2 Рекомендованого порядку, для комплексного відпрацювання суб'єктів господарювання з податковими ризиками, керівник територіального органу ДФС, на обліку в якому перебувають такі суб'єкти, за результатами щоденного моніторингу інформації, отриманої на виконання пп. 2.1.1, визначає осіб, відповідальних за відпрацювання кожного суб'єкта господарювання з податковими ризиками, організовує проведення необхідних заходів у порядку та терміни, визначені відповідними нормативними актами.

Оперативні підрозділи територіальних органів ДФС здійснюють щоденне опрацювання інформації про виявлені податкові ризики та провадять роботу з відпрацювання таких суб'єктів господарювання для установлення місцезнаходження платників податку, опитування їх засновників та посадових осіб щодо причетності до створення та діяльності суб'єктів господарювання, отримання пояснень або інших підтверджуючих матеріалів у порядку та терміни, визначені відповідними нормативними актами. Оперативні підрозділи територіальних органів ДФС здійснюють відпрацювання ризикових суб'єктів господарювання відповідно до вимог наказу ДПА України від 17.05.2010 №336.

За наявності напрацьована оперативними підрозділами доказова база щодо протиправного створення та діяльності суб'єктів господарювання вноситься до реєстру "Суб'єкти фіктивного підприємництва" та передається до підрозділів податкового та митного аудиту, доходів і зборів з фізичних осіб, оподаткування юридичних осіб (щодо платників ПДВ, які декларують суми ПДВ до відшкодування).

Керівник територіального органу ДФС у разі встановлення, передбачених статтею 55 Господарського кодексу України ознак фіктивності, на наступний робочий день (від дня встановлення ознак фіктивності) приймає рішення щодо розірвання всіх чинних договорів про визнання електронних документів.

Таким чином, при відпрацюванні платників податків з ознаками ризиковості керівник територіального органу ДФС на першому етапі вживає організаційних заходів, що полягають у визначенні осіб, відповідальних за відпрацювання кожного суб'єкта господарювання з податковими ризиками та визначає комплекс необхідних заходів.

Відповідно до пояснень позивача, на виконання доручень, оформлених протоколом від 16.09.2015 в частині вжиття організаційних заходів щодо попередження декларування суб'єктами господарювання з ознаками ризиковості проведених операцій у податковій звітності за вересень 2015 року, ним робочій групі з відпрацювання суб'єктів господарювання, що використовують схеми ухилення від оподаткування у складі ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, надано ряд доручень.

22 вересня 2015 року позивачем, тобто на четвертий робочий день, проведено засідання робочої групи, за наслідками якого складений протокол №27-п від 22.09.2015 (т.1, а.с. 135-141).

На вказаному засіданні робочою групою було прозвітовано про організацію роботи у період з 16.09.2015 по 22.09.2015 по відпрацюванню в рамках наказу ДФС України від 28.07.2015 №543 ризикових підприємств, зазначених у додатку до протоколу заслуховувань від 16.09.2015.

Зокрема, робочою групою було надано інформацію про направлені 16.09.2015 запити на підприємства про надання пояснень та їх документального підтвердження, запити на ОУ щодо встановлення місцезнаходження та інформацію щодо проведеного аналізу зареєстрованих податкових накладних у вересні 2015 року та поданих податкових декларації з ПДВ за серпень 2015 року ТОВ «Вега-Флайт», ТОВ «Кадар Маркет», ТОВ «Кайсан Баум», ТОВ «Кейтель-Баум»; аналізу зареєстрованих податкових накладних у вересні 2015 року ТОВ «Трейд Оптімо», ТОВ «Натіка Трейд», ТОВ «Рована Груп».

За підсумками засідання робочої групи, з метою виконання доручень згідно з протоколом заслуховувань від 16.09.2015 позивачем були надані доручення:

- Першому заступнику начальника Броварської ОДПІ - взяти під особистий контроль вжиття організаційних заходів щодо попередження декларування суб'єктами господарювання з ознаками ризиковості, наведених у додатку до протоколу від 16.09.2015, проведених операцій у податковій звітності за вересень 2015 року.

- начальнику Управління оподаткування юридичних осіб, начальнику Оперативного управління - встановити контроль за реєстрацією податкових накладних в ЄРПН суб'єктами господарювання з ознаками ризиковості, наведених у додатку до протоколу від 16.09.2015. Здійснювати заходи щодо формування доказової бази по фіктивності проведених операцій такими підприємствами. У разі наявності підстав прийняти рішення щодо внесення інформації до ЄДРДР.

- Першому заступнику начальника Ковалюху О.В., начальнику Управління оподаткування юридичних осіб, начальнику Оперативного управління, начальнику Управління реєстрації платників та електронних сервісів, начальнику Юридичного відділу - розірвати договори про визнання електронних документів та невизнання як податкової звітності з ПДВ відповідно до пункту 48.3 статті 48 Податкового кодексу України по ТОВ «Рована Груп», ТОВ «Вега-Флайт», ТОВ «Кадар Маркет», ТОВ «Кайсан Баум», ТОВ «Кейтель-Баум», ТОВ «Трейд Оптімо», ТОВ «Натіка Трейд».

З викладеного вбачається, що позивачем, як керівником територіального органу ДФС, вжито передбачених Рекомендованим порядком організаційних заходів, спрямованих на виконання підпунктів 1 та 2 пункту 5 протоколу заслуховувань від 16.09.2015.

Щодо підпункту 3 пункту 5 протоколу заслуховувань від 16.09.2015, яким позивача було зобов'язано розглянути питання щодо негайного розірвання договорів на прийняття податкової звітності з суб'єктами господарювання, які мають ознаки ризиковості судом встановлено таке.

За дорученням позивача Першим заступником начальника Броварської ОДПІ було організовано та проведено комплекс заходів з відпрацювання суб'єктів господарювання, перелік яких наведений у додатку до протоколу від 16.09.2015.

У ході відпрацювання Першим заступником начальника Броварської ОДПІ відповідно до Рекомендованого порядку та відповідно до вимог наказу ДПА України від 17.05.2010 №336 було сформовано та направлені 16.09.2015 запити на встановлення місцезнаходження ТОВ «Кадар Маркет», ТОВ «Трейд Оптімо», ТОВ «Рована Груп», ТОВ «Кейтель-Баум», ТОВ «Кайсан Баум», ТОВ «Вега-Флайт», ТОВ «Натіка Трейд» (т.1, а.с. 142-148).

Так, за результатами зазначених дій, посадовими особами податкового встановлено відсутність за податковою адресою ТОВ «Рована Груп», ТОВ «Натіка Трейд», ТОВ «Кейтель Баум», у зв'язку з чим Броварською ОДПІ 18.09.2015, 23.09.2015 та 22.09.2015, тобто до 01.10.2015, як то зазначено у протоколі, прийняті рішення про розірвання договорів про визнання електронних документів з ТОВ «Рована Груп», ТОВ «Натіка Трейд», ТОВ «Кейтель Баум», відповідно (т.1, а.с. 152-154).

Стосовно платників податків з ознаками ризиковості ТОВ «Кайсан-Баум», ТОВ «Кадар Маркет», ТОВ «Трейд Оптімо» ОУ Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області за наслідками проведених заходів було підтверджено їх місцезнаходження, відібрано пояснення від директорів про причетність до господарської діяльності вказаних юридичних осіб (т.1, а.с. 149-151).

Зі змісту вказаного подання вбачається, що фактично заходи дисциплінарного впливу до позивача були застосовані лише у зв'язку з тим, що Броварською ОДПІ:

- не було негайно, тобто у день проведення заслуховувань 16.09.2015, розірвано договори про визнання електронних документів з платниками податків, перелік яких наведено у додатку до протоколу, що призвело до реєстрації окремими суб'єктами господарювання (ТОВ «Натіка Трейд», ТОВ «Трейд Оптімо») схемного (на переконання відповідача) податкового кредиту (том 1 а.с.59);

- у період з 16.09.2015 по 22.09.2015 не вжито заходів по встановленню місцезнаходження ТОВ «Кадар Маркет», ТОВ «Трейд Оптімо», ТОВ «Рована Груп», ТОВ «Кейтель-Баум», ТОВ «Кайсан Баум», ТОВ «Вега-Флайт», ТОВ «Натіка Трейд».

Разом з цим суд звертає увагу, що даним протоколом термін виконання доручення в частині встановлення місцезнаходження суб'єктів господарювання становить не 4 робочі дні, як зазначає відповідач, а до 01.10.2015.

У зв'язку з цим твердження відповідача про необхідність вжиття таких заходів протягом 4 робочих днів не відповідає фактичним обставинам та спростовується наявними матеріалами справи. Тобто позивач був позбавлений можливості виконати таке доручення у строк, який йому навіть не був доведений до відома.

Щодо вимоги про негайне розірвання у строк до 01.10.2015 договори про визнання електронних документів то суд зазначає, що вимога розірвати відповідні договори виключно на підставі підозри контролюючого органу у здійсненні платником податків діяльності, спрямованої на ухилення від сплати податків, чи за дорученням вищестоящого органу ДФС є такою, що не ґрунтується на положеннях чинного законодавства України.

Суд звертає увагу відповідача, що відповідно до Примірного договору про визнання електронних документів, затвердженого наказом ДПА України від 10.04.2008 №233 «Про подання електронної податкової звітності» існує лише дві підстави розірвання з ініціативи органу ДФС: ненадання платником податків нового посиленого сертифіката (сертифікатів) відкритого ключа замість скасованих або в разі зміни Платником місця реєстрації.

Розірванню договору з підстав зміни платником місця реєстрації (відсутності платника податків за зареєстрованим місцезнаходженням) передує вчинення територіальним органом ДФС комплексу заходів, спрямованих на встановлення місцезнаходження платника податків, що виключає можливість негайного розірвання договору з ініціативи контролюючого органу.

При цьому, у разі підтвердження місцезнаходження платника податків, за умови відсутності інших підстав (наявність діючих посилених сертифікатів відкритих ключів) податковий орган взагалі позбавлений можливості в односторонньому порядку розірвати договір про визнання електронних документів.

У цьому контексті суд зазначає, що застосовуючи до позивача заходи дисциплінарного впливу, передусім у зв'язку з фактами реєстрації ТОВ «Натіка Трейд» та ТОВ «Трейд Оптімо» після 16.09.2015 у ЄРПН податкових накладних, відповідачем не було враховано та не надано оцінки обставинам, викладеним у письмових поясненнях позивача від 16.10.2015 №5910/8/10-06-20-06/1.

Так, щодо ТОВ «Трейд Оптімо» позивачем було зазначено, що за результатами відповідного відпрацювання працівниками оперативного управління Броварської ОДПІ 25.09.2015 (у межах терміну, зазначеного у протоколі від 16.09.2015) було здійснено виїзд за податковою адресою ТОВ «Трейд Оптімо» та встановлено фактичне місцезнаходження платника податків, відібрано пояснення керівника щодо причетності до здійснення фінансово-господарської діяльності товариства, отримано копії підтверджуючих документів щодо оренди офісних та складських приміщень.

Аналізом ЄРПН, інших ресурсів інформаційно-аналітичного забезпечення під час здійснення ранньої податкової діагностики було встановлено, що ТОВ «Трейд Оптімо» формує податковий кредит за рахунок здійснення імпортних операцій. Імпортований на територію України товар ТОВ «Трейд Оптімо» розмитнює на Південній митниці у відділі митного оформлення №1 та №2 митного посту Одеса-порт та Іллічівськ. Здійснення імпортних операцій у повному обсязі відображено в електронній системи АРМ «Митниця». Згідно з поданої звітності за вересень 2015 року сплата ПДВ митним органам складає 18505,3 тис. грн.

Водночас, ТОВ «Натіка Трейд» 23.09.2015 за № 13550/10-06-11-02 Броварською ОДПІ був направлений лист повідомлення про розірвання договору щодо визнання електронних документів.

Отже матеріалами справи підтверджується, що позивачем у межах своєї компетенції було своєчасно вжито заходів по встановленню місцезнаходження суб'єктів господарювання, зазначених у додатку до протоколу від 16.09.2015, розглянуто питання щодо негайного розірвання договорів на прийняття податкової звітності з суб'єктами господарювання, перелік яких затверджений додатком до протоколу від 16.09.2015, та прийняті відповідні рішення по суб'єктам господарювання місцезнаходження яких не підтвердилось.

Відтак, встановлені у ході судового розгляду обставини справи в їх сукупності дають суду підстави вважати, що позивачем відповідно до Рекомендованого порядку взаємодії підрозділів ДФС при комплексному відпрацюванні податкових ризиків з податку на додану вартість було організовано проведення заходів, спрямованих на комплексне відпрацювання суб'єктів господарювання з податковими ризиками.

Судом не встановлено допущення позивачем порушень законів України, рівно як і дій поза межами повноважень. Здійснені позивачем заходи не підпадають під визначення бездіяльності, тому також не заслуговують відповідної кваліфікації.

Поміж тим, зміст подання Координаційно-моніторингового департаменту ДФС України не містить посилань на конкретні порушення позивачем організаційно-розпорядчих документів або норм закону, що призвели до неналежного виконання вимог Рекомендованого порядку в частині відпрацювання підприємств з ознаками ризиковості.

Тобто, відповідач, у даному випадку, не встановив чи був насправді факт порушення трудової дисципліни, в якій формі вини проявилось порушення трудової дисципліни, причини, що спонукали працівника вчинити дисциплінарний проступок, якщо такий мав місце, та обставини, за яких його вчинено.

З приводу доводів відповідача про незабезпечення комплексного відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість на другому та третьому етапі, суд звертає увагу на таке.

Комплекс заходів щодо відпрацювання ризикових суб'єктів господарювання встановлено пунктом 2.2 Рекомендованого порядку.

Відповідно до підпункту 2.2.1 пункту 2.2 Рекомендованого порядку, починаючи з наступного робочого дня після граничного терміну подання податкової звітності, щоденно до граничного терміну сплати на рівні ДФС України формуються переліки "Платники ПДВ, які різко підвищують економічну активність" та платників, у яких виявлено ознаки маніпулювання звітністю.

Відповідні переліки платників надаються: відповідним територіальним органам ДФС, де обліковуються платники податків, для організації відпрацювання; Координаційно-моніторинговому департаменту, Департаменту оподаткування юридичних осіб, Департаменту доходів і зборів з фізичних осіб, Департаменту податкового та митного аудиту, Головному оперативному управлінню та ГУВБ.

Проте матеріали справи не містять доказів формування та направлення саме ДФС України для відпрацювання переліку платників ПДВ, які різко підвищили економічну активність.

На третьому етапі відпрацювання, відповідно до підпункту 2.3.1 пункту 2.3 Рекомендованого порядку, протягом 5 робочих днів після граничного терміну сплати податкових зобов'язань Координаційно-моніторинговим департаментом та Департаментом розвитку IT ДФС відтворюються ймовірні схеми ухилення від оподаткування суб'єктами господарювання та доводяться до територіальних органів ДФС засобами телекомунікаційного зв'язку. При відтворенні ймовірних схем ухилення від оподаткування враховуються показники уточнюючих розрахунків та поданої з порушенням граничних термінів звітності.

Таким чином, другий та третій етап відпрацювання суб'єктів господарювання з ознаками ризиковості здійснюється на рівні ДФС України. Заходи на рівні територіальних органів ДФС на другом та третьому етапі відпрацювання здійснюється за поданням ДФС України.

З огляду на зазначене та беручи до уваги те, що позивач у період з 15.09.2015 по 18.09.2015 перебував на лікарняному, у зв'язку з чим був відсутній на засіданні заслуховування керівників ГУ ДФС та керівників інспекцій, що проводилось 16.09.2016; під час розгляду справи відповідачем не зазначено яких організаційних заходів мав би вчинити позивач, але не вчинив, що мало результатом порушення Рекомендованого порядку та невиконання доручень, вказаних у протоколі від 16.09.2015, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено факту протиправного та винного неналежного виконання функціональних обов'язків, які б слугували підставою для вжиття до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

З приводу вимог позивача щодо визнання протиправним та скасування наказу ДФС України від 25.05.2015 №44-дс, яким ОСОБА_4 оголошено догану за неналежну організацію роботи та контролю, що призвело до невиконання у березні 2015 року індикативних показників зі збору платежів до загального фонду Державного бюджету, податку на додану вартість, акцизного податку із ввезених на територію України товарів, судом встановлено наступне.

Наказом Державної фіскальної служби України від 09.02.2015 №69 затверджені індикативні показники зі збору платежів до загального фонду Державного бюджету України головним управлінням ДФС в областях, м. Києві та Центральному офісу на лютий та березень 2015 року та індикативні показники з надходження платежів до місцевих бюджетів головним управлінням ДФС в областях, м. Києві та Центральному офісу на лютий та березень 2015 року (т.1, а.с. 212-233).

Наказом Головного управління ДФС у Київській області від 19.02.2015 №59 затверджено індикативні показники зі збору платежів до Державного бюджету державним податковим інспекціям Головного управління ДФС у Київській області на лютий та березень 2015 року (додатки 1.1а та 1.1б) та індикативні показники надходження платежів до місцевих бюджетів державним податковим інспекціям Головного управління ДФС у Київській області (додатки 1.2а та 1.2б) на лютий та березень 2015 року (т.1, а.с. 235-241).

23 березня 2015 року Головним управлінням ДФС у Київській області прийнятий наказ №99 «Про внесення змін до наказу Головного управління ДФС у Київській області від 19.02.2015 №59», яким уточнені індикативні показники зі збору платежів до Державного та місцевих бюджетів (т.1, а.с. 242-246).

1 квітня 2015 року позивачем на виконання пункту 2.20 наказу ГУ ДФС у Київській області від 20.02.2015 №59 на ім'я голови ДФС України було направлено інформацію про стан виконання доведених індикативних показників на березень 2015 року, відповідно до якої у березні 2015 року Броварською ОДПІ мобілізовано до Державного бюджету 55,4 млн. грн., що складає 81,2 % від доведеного показника (т.1, а.с. 247).

Як вбачається з подання ГУ ДФС у Київській області від 29.04.2015 №2443/8/10-36-13-01 про притягнення ОСОБА_4 до дисциплінарної відповідальності, Броварською ОДПІ у Київській області у березні 2015 року не забезпечено виконання індикативного показника до загального фонду державного бюджету, оскільки зібрано 55,4 млн. грн. при доведеному індикативному показнику доходів 68,3 млн. грн., що становить 81,1 %, недобір - 12,9 млн. грн., чим порушено вимоги наказів ДФС України від 09.02.2015 №69 «Про індикативні показники доходів на лютий-березень 2015 року» та ГУ ДФС у Київській області від 19.02.2015 №59 «Про індикативні показники доходів на лютий-березень 2015 року» (т.1, а.с. 248-249).

Відповідно до зазначеного подання у розрізі основних платежів за березень 2015 року Броварською ОДПІ не забезпечено надходження до державного бюджету по податку на додану вартість (28,2 млн. грн. від доведеного показника 32,8 млн. грн., що становить 86%); по акцизному податку з ввезених на територію України товарів (2 млн. грн. від доведеного показника 7,6 млн. грн., що становить 26,8%).

Суд вважає, що невиконання лише окремих (у даному випадку двох) індикативних показників зі збору платежів до бюджету, без аналізу дій та/або бездіяльності керівника ДПІ, які призвели до вказаного невиконання, не можуть бути підставою для його притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Так, надходження до бюджету окремих податків та зборів насамперед пов'язане з господарською діяльністю платників податків. Тому невиконання індикативних показників надходжень до бюджету може бути зумовлене як об'єктивними причинами, зокрема, неперерахуванням (затримкою у сплаті, наявності переплати) певних платежів до бюджету, так і фактами невиконання (неналежного виконання) посадовими особами податкової інспекції своїх посадових обов'язків, неналежного рівня організації роботи та контролю в частині своєчасності надходжень обов'язкових платежів до бюджетів, вжиття відповідних заходів, спрямованих на стягнення сум податкового боргу, тощо.

Однак, як вбачається із матеріалів справи, відповідачем при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення не розглядались заходи, вчинені позивачем з метою акумулювання до бюджету обов'язкових платежів згідно доведеного індикативного показника, впливу вжитих заходів на фактичне виконання або не виконання індикативних показників.

Встановлена законодавством України персональна відповідальність керівника за виконання завдань очолюваним ним територіальним органом ДФС не звільняє відповідача від обов'язку при прийнятті рішення щодо застосування дисциплінарного стягнення дослідити наявність причинно-наслідкового зв'язку між невиконаними та/або неналежно виконаними завданнями центрального органу, інших підрозділів ДФС та діями або бездіяльністю керівника такого територіального органу ДФС.

Також не надано відповідачем й доказів про врахування під час застосування дисциплінарного стягнення обставин, зазначених у листі позивача від 01.04.2015 №1815/8/10-06-20-06/1.

Зокрема, у вказаному листі позивачем зазначено, що невиконання індикативного показника з акцизного збору із ввезених на митну територію України товарів пов'язано з тим, що єдиний платник вказаного податку на території, підзвітній Бориспільській ОДПІ ТОВ «Браун-Формен України» мав переплату в сумі 10,7 млн. грн.

З приводу невиконання індикативного показника з ПДВ позивач пояснив, що значний вплив на вказаний показник мало перерахування коштів у розмірі 9,1 млн. грн. за новим місцем реєстрації та податкового обліку ДП «Укрспирт».

Відповідачем залишено поза увагою, що індикативні показники надходжень з інших податків Бориспільською ОДПІ були перевиконані. Так, по податку на прибуток виконання індикативного показника становило 114,9%, по податку на доходи фізичних осіб - 140,1%, військовому збору - 132,2%, рентній платі за користування надрами - 155,7%.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Встановлені судом та викладені обставини справи свідчать, що оскаржувані накази зазначеним вимогам не відповідають, що є підставою для визнання їх протиправними та скасування.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На виконання цих вимог, відповідач як суб'єкт владних повноважень належних і достатніх доказів, які б спростували доводи позивача, не надав.

З огляду на зазначене, беручи до уваги докази наявні у матеріалах справи у їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до статті 97 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за клопотанням однієї зі сторін визначає грошовий розмір судових витрат, які повинні бути їй компенсовані. Оскільки жодних клопотань з приводу відшкодування судових витрат позивачем суду не заявлено судові витрати компенсації не підлягають.

Керуючись статтями 11, 14, 70, 71, 72, 86, 94, 159-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати підпункт 2.1 пункту 2 наказу Державної фіскальної служби України від 02.11.2015 №835 "Про стан організації роботи ДФС та її територіальних органів у вересні 2015 року" в частині оголошення догани начальнику Броварської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області ОСОБА_4.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної фіскальної служби України від 25.05.2015 №44-дс "Про застосування дисциплінарного стягнення".

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий - суддя Панченко Н.Д.

Судді: Василенко Г.Ю.

Панова Г.В.

Дата виготовлення і підписання повного тексту постанови - 08 квітня 2016 р.