Справа № 816/4947/14
Суддя: Т.С. Канигіна
Дата ухвалення: 2016-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

816/4947/14

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

УХВАЛА

29 березня 2016 року

м. Полтава

Справа № 816/4947/14

Полтавський окружний адміністративний суд колегією суддів у складі:

головуючого судді – Канигіної Т.С.,

суддів – Єресько Л.О., Ясиновського І.Г.,

розглянувши у порядку письмового провадження заяву Державної служби геології та надр України про перегляд постанови Полтавського окружного адміністративного суду

від 10 лютого 2015 року у справі №816/4947/14 у зв’язку з нововиявленими обставинами

у справі за адміністративним позовом:

позивача

Компанії "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" в особі Представництва "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед"

до відповідача

Державної служби геології та надр України

про

визнання протиправними та скасування припису, наказу, визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

12 лютого 2016 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшла заява Державної служби геології та надр України про перегляд у зв’язку з нововиявленими обставинами постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2015 року у справі №816/4947/14 за адміністративним позовом Компанії "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" в особі Представництва "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" до Державної служби геології та надр України (надалі – Держгеонадра України) про визнання протиправними та скасування припису, наказу, визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії.

Заява обґрунтована тим, що позивач, починаючи з 2011 року, фактично здійснює видобування та списання запасів газу природного, конденсату Свиридівського родовища, переоцінених ДКЗ України згідно з протоколом від 14 листопада 2011 року №2456, які не зазначено у спеціальному дозволі на користування надрами №3334 від 01 липня 2004 року, під час надання вказаного дозвільного документу. Заявник вказував на те, що при наданні спеціального дозволу на користування надрами Свиридівського родовища збір встановлено виходячи із зафіксованої кількості запасів ресурсів корисних копалин, затверджених протоколом ДКЗ України від 19 грудня 2003 року №797, проте, уже в подальшому, станом на 2011 рік, виявлено більшу кількість корисних копалин, що підтверджується протоколом ДКЗ №2456 від 14 грудня 2011 року. За твердженням відповідача, позивачу необхідно здійснити повну сплату збору в розмірі належної плати за спеціальний дозвіл з відповідною збільшеною кількістю запасів, оскільки при наданні спеціального дозволу №3334 від 01 липня 2004 року не було і не могло бути враховано корисні копалини, які надалі дорозвідано та перезатверджено протоколом ДКЗ України №2456 від 14 листопада 2011 року.

Також заявник зазначив, що листом від 05 лютого 2016 року №156 Українським державним геологорозвідувальним інститутом (надалі – УкрДГРІ) Держгеонадра України повідомлено Держгеонадра України, що розрахована початкова ціна продажу спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування вуглеводнів на Свиридівському родовищі становитиме 949000,00 грн; позивачем при отриманні спеціального дозволу в 2004 році сплачено суму у розмірі 1360,00 грн; з урахуванням же перезатверджених запасів згідно з протоколом ДКЗ від 14 листопада 2011 року №2456 ціна спеціального дозволу становитиме 949000,00 грн.

Сторони явку уповноважених представників у судове засідання не забезпечили; надіслали клопотання про розгляд заяви у порядку письмового провадження.

Відповідно до частини другої статті 252 Кодексу адміністративного судочинства України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви і перегляду судового рішення.

За таких обставин та з урахуванням положень частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши заяву в межах заявлених вимог і наданих доказів, суд дійшов висновку про залишення без задоволення заяви за нововиявленими обставинами з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2015 року, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 02 квітня 2015 року та ухвалою Вищого адміністративного суду України від 30 вересня 2015 року, адміністративний позов Компанії "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" в особі Представництва "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" задоволено частково: визнано протиправним та скасовано припис Державної служби геології та надр України №91/3334 від 17 липня 2014 року; визнано протиправним та скасовано з моменту прийняття наказ Державної служби геології та надр України №266 від 15 серпня 2014 року в частині зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами №3334 від 01 липня 2004 року, наданого Приватній компанії "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" в особі Представництва "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" з метою видобування вуглеводнів на Свиридівському родовищі; визнано протиправними дії Державної служби геології та надр України, що полягають у вимогах сплатити збір за приріст корисних копалин при внесенні змін до спеціального дозволу на користування надрами №3334 від 01 липня 2004 року, наданого Приватній компанії "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" в особі Представництва "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" з метою видобування вуглеводнів на Свиридівському родовищі; визнано протиправною бездіяльність Державної служби геології та надр України, що полягає у не виданні Приватній компанії "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" в особі Представництва "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" спеціального дозволу на користування надрами №3334 від 01 липня 2004 року на новому бланку з урахуванням відповідних змін.

У ході розгляду справи по суті судом, зокрема встановлено наступне.

У листопаді 2011 року згідно з висновками державної експертизи (ДКЗ України) змінились дані про кількість корисних копалин Свиридівського родовища Полтавської області (протокол Державної комісії України по запасах корисних копалин при Держгеонадрах України від 14 листопада 2011 року №2456).

У зв'язку з цим, керуючись вимогами пункту 17 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 року №615 (надалі – Порядок №615), 01 квітня 2013 року надрокористувачем за власною ініціативою подано до Держгеонадр України заяву від 29 березня 2013 року вих.№626-29/03 про внесення змін до дозволу №3334 від 01 липня 2004 року з усіма передбаченими даною нормою документами.

Крім того, 09 серпня 2013 року на адресу Держгеонадр України позивачем відповідно до вимог пункту 16 Порядку №615 направлено заяву від 08 серпня 2013 року №1551-08/08Я про переоформлення дозволу №3334 від 01 липня 2004 року у зв'язку зі зміною місцезнаходження з усіма необхідними додатками, обов'язковість надання яких передбачена даною нормою.

За наслідками розгляду вказаних заяв позивача, 08 листопада 2013 року Держгеонадрами України видано наказ №566, яким прийнято рішення щодо переоформлення згідно з пунктом 16 Порядку №615 та внесення змін згідно з пунктом 17 Порядку №615 до спеціального дозволу №3334 від 01 липня 2004 року.

З огляду на викладене, при розгляді справи по суті суд дійшов висновку, що позиція відповідача щодо невчинення ним за заявами позивача дій по переоформленню та внесенню змін до спеціального дозволу ґрунтується лише на необхідності позивачу сплатити збір за приріст запасів корисних копалин з метою подальшого видобування вуглеводнів Свиридівського газоконденсатного родовища. Вказану позицію відповідача суд визнав такою, що ґрунтується на довільному тлумаченні норм чинного законодавства, оскільки закони України, які регулюють відносини, пов'язані з одержанням документів дозвільного характеру, містять вичерпний перелік підстав для відмови у видачі, переоформленні, видачі дубліката, анулювання документа дозвільного характеру.

Так, перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

Відповідно до частин першої та другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України постанова або ухвала суду, що набрала законної сили, може бути переглянута у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, зокрема є: істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не були відомі і не могли бути відомі суду або ж хоча б одній особі, яка брала участь у справі, по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нововиявлені обставини – це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов'язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення. Ці обставини повинні бути належним чином підтверджені письмовими доказами, показаннями свідків, нотаріальною формою певних документів тощо.

Не є нововиявленими обставинами: ті, які виникли після ухвалення рішення (не існували на той момент); ті, на які посилалися як на докази сторони, або об'єктивно могли бути долучені як докази; невчасно подані сторонами докази тощо.

Нова обставина, що з'явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ.

Підставою для перегляду судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами не є недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Таким чином, перегляд справи у зв'язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Отже, нововиявлені обставини – це юридичні факти (фактичні обставини) справи, які мають істотне значення для вирішення справи по суті, існували в період первинного провадження і ухвалення судового акта, але не були і не могли бути відомі ні сторонам, ні третім особам, їхнім представникам, іншим учасникам адміністративного процесу, ні суду, за умови виконання ними всіх вимог закону для об'єктивного повного і всебічного розгляду справи та ухвалення законного й обґрунтованого судового рішення.

При цьому, істотні для справи обставини – це ті, що становлять сутність справи та мають юридичне значення для взаємовідносин сторін, могли вплинути на рішення суду, що набрало законної сили, існували під час розгляду адміністративної справи, але не були і не могли бути відомі ні особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, ні адміністративному суду.

Отже, не може вважатися нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися адміністративним судом у процесі розгляду справи по суті.

Як встановлено судом, зі змісту заяви Держгеонадр України про перегляд у зв’язку з нововиявленими обставинами постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2015 року у справі вбачається, що заявник вважає нововиявленою обставиною повідомлення Держгеонадр України листом УкрДГРІ від 05 лютого 2016 року №156 про те, що розрахована початкова ціна продажу спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування вуглеводнів на Свиридівському родовищі становитиме 949000,00 грн.

Водночас, ця обставина не існувала в період первинного провадження і ухвалення судового акта.

При цьому, як вище зазначено, при розгляді справи по суті суд дійшов висновку, що позиція відповідача щодо невчинення ним за заявами позивача дій по переоформленню та внесенню змін до спеціального дозволу ґрунтується лише на необхідності позивачу сплатити збір за приріст запасів корисних копалин з метою подальшого видобування вуглеводнів Свиридівського газоконденсатного родовища. Вказану позицію відповідача суд визнав такою, що ґрунтується на довільному тлумаченні норм чинного законодавства, оскільки закони України, які регулюють відносини, пов'язані з одержанням документів дозвільного характеру, містять вичерпний перелік підстав для відмови у видачі, переоформленні, видачі дубліката, анулювання документа дозвільного характеру. Порядком №615 визначений вичерпний перелік документів, що мають додаватися суб'єктом господарювання до заяв про переоформлення та внесення змін до спеціального дозволу. При цьому, вказаний перелік не містить документів про сплату збору за переоформлення чи внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами або сплату інших платежів. Хоча у пункті 8 статті 4-1 Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" й зазначено про те, що за переоформлення документа дозвільного характеру у випадках, передбачених законом, справляється плата, розмір якої затверджується Кабінетом Міністрів України, проте, законодавство не містить жодного порядку реалізації вказаної норми, а Держгеонадра України, в свою чергу, вимагає позивача провести оплату за переоформлення спеціального дозволу №3334 від 01 липня 2004 року, вказуючи лише на необхідність сплатити збір за приріст запасів корисних копалин Свиридівського родовища.

З огляду на викладене, відсутні підстави вважати інформацію у листі УкрДГРІ від 05 лютого 2016 року №156 нововиявленою обставиною.

Стаття 253 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, яке рішення суд вправі прийняти за наслідками провадження за нововиявленими обставинами.

Так, відповідно до частини першої цієї статті суд може скасувати постанову чи ухвалу у справі і прийняти нову постанову чи ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення.

Оскільки обставини, на які послався заявник у заяві про перегляд постанови у зв’язку з нововиявленими обставинами, такими не є, тому вони не можуть бути підставою для скасування судового акта за правилами Глави 4 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про залишення без задоволення заяви позивача про перегляд у зв’язку з нововиявленими обставинами постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2015 року у справі №816/4947/14.

Керуючись статтями 158, 160, 165, 252, 253 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву Державної служби геології та надр України про перегляд у зв’язку з нововиявленими обставинами постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 10 лютого 2015 року у справі №816/4947/14 за адміністративним позовом Компанії "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" в особі Представництва "Регал Петролеум Корпорейшн Лімітед" до Державної служби геології та надр України про визнання протиправними та скасування припису, наказу, визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов'язання вчинити певні дії залишити без задоволення.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, то вважається, що ухвала суду не набрала законної сили.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали з одночасним надісланням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Головуючий суддя Т.С. Канигіна

суддя Л.О. Єресько

суддя І.Г. Ясиновський