Справа № 826/25589/15
Суддя: Літвінова А.В.
Дата ухвалення: 2016-04-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

04 квітня 2016 року № 826/25589/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Літвінової А.В. розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
докваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області
провизнання протиправним та скасування рішення від 21.10.2015,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про визнання протиправним та скасування рішення від 21.10.2015.

Позовні вимоги мотивовано тим, що оскаржуване рішення від 21.10.2015, яким адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності, є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки його прийнято без належної мотивації та оцінки доказів, без посилання на підстави відхилення пояснень позивача, наданих відповідачу під час дисциплінарного провадження. Крім того, останнім наголошено, що висновки відповідача, викладені в оскаржуваному рішенні, щодо обвинувачення адвоката ОСОБА_1 у вчиненні злочину за відсутності обвинувального висновку є помилковими та протиправними.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, вказавши про правомірність оскаржуваного рішення, прийнятого у межах та на підставі наявних у відповідача повноважень, оскільки на підставі наявних у матеріалах та встановлених під час перевірки обставин дисциплінарною палатою вирішено притягти позивача до дисциплінарної відповідальності у зв'язку із вчиненням останнім дисциплінарного проступку. При цьому, за твердженням відповідача, письмові пояснення адвоката ОСОБА_1 не спростовують викладене у скарзі, з приводу якої відкрито дисциплінарне провадження щодо позивача.

Розгляд справи №826/25589/15 здійснено у порядку письмового провадження на підставі частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, гр. ОСОБА_2 звернулась до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області зі скаргою про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення дії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (надійшла до відповідача 17.04.2015 за вх. №178).

За результатами розгляду даної скарги дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, з урахуванням довідки від 08.09.2015, прийнято рішення від 10.09.2015 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1, в обґрунтування якого зазначено, що в ході проведеної перевірки відомостей, викладених у скарзі та долучених до неї доказів, проведення бесіди зі скаржником, встановлено факт неправомірної поведінки адвоката, що має ознаки порушення адвокатом статей 7 та 12 Правил адвокатської етики. Крім того, у вказаному рішенні зазначено, що вказані у скарзі обставини є предметом кримінального провадження, порушеного Деснянським РУ ГУ за заявою скаржника.

Надалі, рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 21.10.2015 за результатами розгляду матеріалів перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 останнього притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку та застосовано дисциплінарне стягнення у виді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.

Вважаючи вказане рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з позовом до суду.

Досліджуючи наявні у матеріалах справи докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

У відповідності до частин першої та другої статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Згідно зі статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов'язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов'язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Приписами частини першої статті 35 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.

Водночас, положеннями статті 37 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката (частина перша статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

У силу частин першої та другої статті 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

При цьому, адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії (частина перша статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення від 21.10.2015, у скарзі гр. ОСОБА_2, яка стала підставою для порушення дисциплінарної справи відносно позивача, підставою для притягнення адвоката до відповідальності вказано погрози та вимагання грошових коштів в розмірі 44 млн. грн. або передача квартири, намагання проникнення в житло скаржниці, пошкодження майна (замків квартири), нанесення тілесних ушкоджень скаржниці.

За твердженнями відповідача, викладеними в оскаржуваному рішенні, факт неправомірної поведінки адвоката підтверджується поясненнями свідків, а саме: консьєржа житлового будинку №55 по вулиці О. Бальзака ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, обставинами, встановленими постановою Деснянського районного управління ГУ МВС України в місті Києві від 16.04.2015 про призначення судово-медичної експертизи, медичними документами. Про наявність кримінального провадження адвоката ОСОБА_1 свідчить повідомлення Деснянського районного управління ГУ МВС України в місті Києві від 14.09.2015 №46/15-4350, з якого вбачається, що в слідчому відділі Деснянського районного управління ГУ МВС України в місті Києві знаходиться кримінальне провадження за №0004350 від 16.04.2015 за частиною першою статті 124 Кримінального кодексу України. Під час досудового розслідування встановлено, що 15.04.2015 приблизно о 17 год. 30 хв. ОСОБА_1 наніс тілесні ушкодження ОСОБА_2 Разом з тим, адвокатом не надано жодних доказів, які спростовували б доводи скарги та наявні в матеріалах справи докази. Адвокатом також не надано будь-якої оцінки його поведінки/дій, встановлених досудовим розслідуванням кримінального провадження.

На підставі виказаного, відповідачем зроблено висновок про грубе порушення адвокатом ОСОБА_1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Присяги адвоката та Правил адвокатської етики, що дає підстави для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.

Так, положеннями частини першої статті 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що право на заняття адвокатською діяльністю припиняється шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю у разі: 1) подання адвокатом заяви про припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 2) визнання адвоката безвісно відсутнім або оголошення його померлим; 3) смерті адвоката; 4) накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю; 5) встановлення факту надання недостовірних відомостей для отримання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та складення присяги адвоката України; 6) набрання законної сили обвинувальним вироком суду стосовно адвоката за вчинення тяжкого, особливо тяжкого злочину, а також злочину середньої тяжкості, за який призначено покарання у виді позбавлення волі.

Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) порушення присяги адвоката України; 2) розголошення адвокатом відомостей, що становлять адвокатську таємницю, використання їх у своїх інтересах або в інтересах третіх осіб; 3) заподіяння протиправними діями адвоката, пов'язаними із здійсненням ним адвокатської діяльності, значної шкоди клієнту, якщо така шкода встановлена судовим рішенням, що набрало законної сили; 4) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України (частина друга статті 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

З аналізу наведених положень вбачається, що підстави для застосування до адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю є чітко визначеними та вичерпними, серед яких, зокрема, вказано про систематичне або грубе одноразове порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України. Вказане, у відповідності до змісту оскаржуваного рішення, і слугувало підставою для його прийняття.

Водночас, як було зазначено вище, у скарзі гр. ОСОБА_2, яка стала підставою для порушення дисциплінарної справи відносно позивача, підставою для притягнення адвоката до відповідальності вказано погрози та вимагання грошових коштів в розмірі 44 млн. грн. або передача квартири, намагання проникнення в житло скаржниці, пошкодження майна (замків квартири), нанесення тілесних ушкоджень скаржниці.

Таким чином, фактично підставою для звернення гр. ОСОБА_2 з вказаною скаргою слугувало вчинення позивачем певних дій, кваліфікація яких як порушення проти прав іншої особи покладено на органи досудового та судового слідства у відповідності до положень Кримінального процесуального кодексу України.

Водночас, положеннями статті 62 Конституції України визначено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Так, виходячи зі змісту оскаржуваного рішення, станом на момент його прийняття, у відповідача був відсутній обвинувальний вирок суду з приводу дій адвоката ОСОБА_1, про які зазначено у скарзі гр. ОСОБА_2

Інших доводів, які б вказували на одноразове грубе порушення позивачем правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України, відповідачем, як суб'єктом владних повноважень, ані в оскаржуваному рішенні, ані під час судового розгляду справи, не наведено.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 21.10.2015 в порушення положень частини першої статті 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» є невмотивованим, та, як наслідок, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Слід зазначити, що аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 02.03.2016 у справі №К/800/20504/15 (№ ЄДРСР 56308091).

Згідно з вимогами статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Керуючись статтями 69, 70, 71 та 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 21.10.2015 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Постанова набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Літвінова А.В.