Справа № 806/5195/15
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2016-04-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 квітня 2016 року Житомир Справа № 806/5195/15

Категорія 10.1

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекція Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області про скасування вимоги про сплату боргу №Ф- від 13.11.2015.

в с т а н о в и в:

23 листопада 2015 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області про скасування вимоги про сплату боргу №Ф- від 13.11.2015

В судове засідання позивач повторно не з"явився, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Представник відповідача прибув до суду, подав заяву про залишення позовної заяви без розгляду у зв"язку з повторною неявкою позивача без поважних причин. Просив дане питання вирішити у письмовому провадженні.

У відповідності до приписів ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Розглянувши матеріали справи, доводи клопотання, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без розгляду з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно ч. 1 ст.122 КАС України адміністративна справа має бути розглянута і вирішена протягом розумного строку, але не більше місяця з дня відкриття провадження у справі, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

В розумінні п. 11 ч.1 ст. 3 КАС України розумний строк - це найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Частинами 1,2 ст.8 КАС визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. При цьому, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Зокрема, Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі "Гінчо проти Португалії" передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п. 1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа ОСОБА_3 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами 1,2 ст.49 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов'язки. Особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Недобросовісним користуванням процесуальними правами вважається, зокрема, нез'явлення представників учасників судового процесу в судові засідання без поважних причин та без повідомлення причин неявки.

Подібна практика, спрямована на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників судового процесу та суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Одночасно, відповідно до п.4 ч.1 ст.155 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Системний аналіз вказаних правових норм дає підстави для висновку, що обов"язком позивача є повідомлення суду про неможливості його явки в судове засідання та про причини такого неприбуття. Якщо позивач не повідомив про причини неприбуття або суд визнав їх неповажними, недоведеними, позовну заяву може бути залишено без розгляду, якщо від позивача не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи провадження у даній справі було відкрито ухвалою від 29.12.2015 (суддя Липа В.А.) та ухвалою від 11.02.2015 за результатами повторного автоматизованого розподілу справа прийнята до провадження суддею Капинос О.В..

В судове засідання, призначене на 16.03.2016 представник позивача не з"явився, подав клопотання про неможливість явки у зв"язку з хворобою та просив відкласти розгляд справи. Проте, жодних підтверджень про хворобу не надав.(а.с.79)

Судове засідання було відкладене на 28.03.2016.

В судове засідання, призначене на 28.03.2016 позивач та представник позивача не з"явилися, хоча повідомлені про розгляд справи вчасно та належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи телефонограмою від 16.03.2016, згідно якої представника позивача було повідомлено про дату та час судового засідання, та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, згідно якого позивачу судову повістку вручено особисто 19.03.2016. (а.с. 82-85)

При цьому, жодних клопотань про відкладення розгляду справи та заяв про розгляд справи без участі позивача чи його представника до суду не надходило.

В судове засідання призначене на 06.04.2016 позивач повторно не з"явився, про причини неявки суд не повідомив. Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, судову повістку отримано 31.03.2016. (а.с.86).

Отже, матеріалами справи підтверджується, що в судові засідання, призначені на 28 березня 2016 року та 6 квітня 2016 р. позивач не прибув без поважних причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений вчасно та належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення (а.с.85-86).

Згідно ч.3 ст. 128 КАС України у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

Разом з тим, суд вважає за необхідне роз"яснити, що відповідно до ч.3 ст. 155 КАС України особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення підстав, з яких заява була залишена без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку. Тобто, дане судове рішення не позбавляє позивача гарантованого ст.6 Європейської Конвенції з прав людини доступу до правосуддя.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 128, п.4 ч.1 ст. 155,160,165 КАС України, суд,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області скасування вимоги про сплату боргу №Ф- від 13.11.2015 залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий суддя О.В. Капинос