Справа № 826/5011/16
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2016-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

826/5011/16

У Х В А Л А

про повернення подання податкового органу

29 березня 2016 року м. Київ № 826/5011/16

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Погрібніченко І.М., розглянувши подання і додані до нього матеріали

Головного управління ДФС у м. Києві

до

Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасне спеціалізоване обладнання та технології"

про

підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 28.03.2016р. подання залишено без руху та встановлено строк до для усунення його недоліків до 11:00год. 29.03.2016р.

29 березня 2016 року ГУ ДФС у м. Києві подано клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення у справі №826/5011/16.

В обґрунтування вказаного клопотання позивач зазначив, що юридичним управлінням 29.03.2016р. направлено службовий лист від 29.03.2016р. №860/26-15-10-07-34 до підрозділу, відповідального за фінансово-економічну роботу ГУ ДФС у м. Києві, з метою отримання коштів та сплати судового збору.

Позивач зазначив, що йому необхідний додатковий час для усунення недоліків подання, оскільки опрацювання вказаного вище листа від 29.03.2016р. №860/26-15-10-07-34 та перерахування коштів органами казначейства на сплату судового збору фактично займе від трьох до п'яти робочих днів.

Розглянувши подане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України “Про судовий збір” суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України “Про судовий збір” враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 1 ст. 88 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною першою статті 69 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Водночас, позивачем не надано жодних доказів, якими він обґрунтовує клопотання про відстрочення сплати судового збору, а відомості викладені в Службовій записці від 29.03.2016р. №860/26-15-10-07-34 такими доказами бути не можуть, оскільки вона не є підставою для перерахування коштів.

Одночасно суд зазначає, що контролюючим органом не було надано відомостей щодо результатів розгляду вказаної Службової записки відповідним підрозділом, відповідальним за фінансово-економічну роботу.

Суд констатує, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судових витрат є майновий стан сторони.

У той же час, пунктом 2 Прикінцевих положень Закону України “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору” від 22.05.2015 року № 484-VIII передбачено Кабінету Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Статтею 183-3 КАС України визначені особливості провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів.

Так, вказаною правовою нормою передбачено, що строк для усунення недоліків не може перевищувати 24 годин, а строк розгляду подання обмежений 3 днями з моменту відкриття провадження у справі, але не більше 96 годин з моменту встановлення обставин, що зумовили звернення заявника до суду.

Отже, задоволення клопотання контролюючого органу призведе до порушення встановлених статтею 183-3 КАС України термінів, а відтак, прийняття судового рішення, що не буде ґрунтуватися на вимогах Закону.

З урахуванням наведеного, підстави для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Одночасно, жодних доказів виконання позивачем вимог ухвали суду від 28.03.2016р. про залишення подання без руху надано не було.

З таких підстав суд приходить до висновку, що позивачем вимоги ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.03.2016р. не виконані, доказів на усунення недоліків подання, яке залишено без руху, не надано.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Згідно з частиною шостою статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України залишення позовної заяви без руху або повернення позовної заяви не позбавляють права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 4 статті 183-3 КАС України невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику подання та доданих до нього документів.

На підставі вищенаведеного, пункту 1 частини третьої статті 108, ст. 165, 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити Головному управлінню ДФС у м. Києві у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Повернути подання та додані до нього матеріали.

3. Ухвалу про повернення подання податкового органу разом з поданням та доданими до нього матеріалами надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.М. Погрібніченко