Справа № 810/605/16
Суддя: Балаклицький А. І.
Дата ухвалення: 2016-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2016 року 810/605/16

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Балаклицького А.І., розглянувши в порядку письмового провадження в м. Києві адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Містеріо"
доКиївської митниці ДФС
провизнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Містеріо" звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Київської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару від 19 жовтня 2015 року №КТ-152-2015.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуване рішення є незаконним, оскільки єдиною підставою для його прийняття став Висновок Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС від 13.10.2015 №157. При цьому, позивач вважає, що зазначений висновок не відповідає вимогам ст. 357 Митного кодексу України, оскільки він не містить інформації щодо категорії експертизи, виду експертизи та в ньому не вказано найменування експертної установи, даних про особу, яка призначила експертизу, способу доставки та виду упаковки досліджуваних об'єктів, запису про відповідність матеріалів, які надійшли до експертної установи, даних про експерта, попередження експерта про кримінальну відповідальність, а тому він не може бути використаний для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД. Крім того, позивач зазначив, що відповідачем під час взяття проб (зразків) товару не було надано документального підтвердження наявності та законності проведення відбору проб (зразків) товару у відповідності до положень ст. 356 Митного кодексу України. А відтак, позивач вважає, що висновок від 13.10.2015 №157 не може бути підставою для прийняття оскаржуваного рішення, оскільки висновки результатів дослідження було надано на зразки (проби) товару, що було відібрано без дотримання встановлених вимог чинного законодавства. Також позивач наголошував на тому, що товар, який був заявлений до митного оформлення, повністю відповідав товарно-супровідним документам, які було надано митному органу.

Відповідач позов не визнав, надав суду письмові заперечення, в яких просив суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що відділом митного оформлення №7 митного поста "Святошин" Київської митниці ДФС було здійснено частковий огляд товару, задекларованого позивачем за МД №125130013/2015/408324 від 16.09.2015, шляхом здійснення цифрової фотозйомки, під час якої було виявлено маркувальну етикету на товар, в якій було зазначено, що сітка призначена для внутрішніх і зовнішніх штукатурних та інших робіт, що не відповідало товару, який був задекларований позивачем. Так, посадовими особами митного органу за результатами огляду товару було складено відповідний акт та відібрано зразки товару для експертного дослідження, які були направлені до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС. Враховуючи те, що експертним висновком від 13.10.2015 №157 було встановлено, що фізико-хімічні показники проби товару характерні для виробів зі скловолокон з'єднаних між собою за допомогою зв'язувальної речовини зеленого кольору органічного походження, митним органом було прийнято рішення про визначення коду товару від 19.10.2015 №КТ-152-2015, згідно з яким змінено код товару у відповідності до УКТ ЗЕД.

У судове засідання, призначене на 14.03.2016, з'явились представники сторін.

До початку розгляду справи по суті представник відповідача звернувся до суду з письмовим клопотанням про розгляд справи за його відсутністю в порядку письмового провадження.

Відповідно до приписів частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи те, що для розгляду і вирішення даної справи відсутня потреба у заслуховуванні свідків чи експертів, а також немає інших перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, зазначених у статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, судом прийнято рішення про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами та доказами.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 29.05.2015 між ТОВ "Містеріо" (Покупець) та Компанією Expotrade Markets Limited, Китайська Народна Республіка (Продавець) укладено контракт купівлі-продажу №UA50015, відповідно до умов якого продавець зобов'язується поставити та передати у власність покупця товар згідно фактур, які є невід'ємною частиною контракту, а покупець зобов'язується прийняти товар та оплатити його на умовах даного контракту.

Вказаним контрактом визначено, що найменування товару, кількість та ціна товару обумовлюється в рахунках-фактурі.

16 вересня 2015 року позивачем подано митну декларацію №125130013/2015/408324, відповідно до якої заявлено до митного оформлення товар - "Вироби з полімерних матеріалів, що використовуються в садівництві та сільському господарстві, виготовлені шляхом екструзії (лиття) з поліетилену, призначені для покриття ґрунту та пророщування зерен рослин в парникових умовах - сітчасті матеріали" у кількості 167300 кв.м. Виробник: JIANGXI LUOBIAN GLASS FIBER CO., LTD. Країна виробництва: Китай.

До митної декларації №125130013/2015/408324 позивачем було надано наступні документи: міжнародну автомобільну накладну (CMR) №374 від 15.09.2015; коносамент №SZBS15080019А від 13.08.2015; рахунок-фактуру (інвойс) №UA50015/04 від 13.08.2015; пакувальний лист №UA50015/04 від 13.08.2015; зовнішньоекономічний договір №UA50015 від 29.05.2015; інформацію про позитивні результати здійснення радіологічного контролю №2761 від 06.08.2015; декларацію про походження товару №UA50015/04 від 13.08.2015; сертифікат якості №11126-01 від 01.06.2015; інформаційний код результатів митного огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №1/1-1-0-0/1.3.4/00/1/3/1 від 16.09.2015.

Зазначений вище товар за кодом УКТ ЗЕД позивачем віднесено до .

Під час митного контролю 16.09.2015 з 17 год. 00 хв. до 17 год. 50 хв. державним інспектором Суслинським І.О. митного поста "Святошин" Київської митниці ДФС проведено частковий огляд товару за митною декларацією №125130013/2015/408324, за результатами якого складено Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 16.09.2015.

З даного Акту вбачається, що підставою для огляду товару послугувала інформація Автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР) 911-1; 202-1; 905-3*.

Під час проведення часткового митного огляду вантажу, з урахуванням ч. 2 ст. 338 МКУ посадовою особою митного поста "Святошин" Київської митниці ДФС було встановлено, що вантаж відповідно до характерних ознак являє собою сітка. Згідно маркування - стекловолоконна сітка для будівельних робіт. На маркуванні присутній напис FASADEN. Вантаж оглядався вибірково, без повного вивантаження та перерахунку. Проведена цифрова фотозйомка. Фото без фіксації часу (чч.хх.) у зв'язку з відсутністю відповідного налаштування фотоапарату.

Крім того, в даному Акті зазначено, що під час здійснення часткового митного огляду товару були присутні старший державний інспектор Фарфурок В.А. та керівник ТОВ "Містеріо" ОСОБА_2

Вказаний Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 16.09.2015 був підписаний керівником ТОВ "Містеріо" ОСОБА_2 без зауважень.

Також, під час часткового огляду товару, з метою перевірки задекларованих характеристик товару, визначальних для класифікації товарів згідно УКТ ЗЕД, державним інспектором Суслинським І.О. у присутності директора ТОВ "Містеріо" ОСОБА_2 здійснено відбір зразків товару у кількості 2/1 мп, які упаковано в 2 п/е пакети та на упаковку накладено митне забезпечення Тип 3 2/125/154.

За результатами таких дій було складено Акт про взяття проб (зразків) товарів від 16.09.2015, про що також зазначено в Акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 16.09.2015.

Першим заступником начальника митниці Київської митниці ДФС до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС було направлено запит про проведення досліджень від 22.09.2015 №7907/2/10-70-25-43 з метою перевірки правильності класифікації товарів, заявлених до митного оформлення за митною декларацією №125130013/2015/408324 від 16.09.2015, до якого надано проби у кількості 2х1 п.м. в поліетиленових пакетах Типу 3, 125/154 х 2 шт. на підставі Акту про взяття проб (зразків) товарів від 16.09.2015.

Управлінням експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС проведено дослідження відібраних зразків та складено висновок №157 від 13.10.2015, згідно з яким встановлено, що фізико-хімічні показники проби товару характерні для виробів зі скловолокон з'єднаних між собою за допомогою зв'язувальної речовини зеленого кольору органічного походження на основі стирол-акріл-естеру (поверхнева обробка/просочення проби). Визначені показники наданої на дослідження проби товару, поіменованої згідно маркувальної етикетки як "Вироби з полімерних матеріалів, що використовуються в садівництві та сільському господарстві, виготовлені шляхом екструзії (лиття) з поліетилену, призначені для покриття ґрунту та пророщування зерен рослин в парникових умовах - сітчасті матеріали" не відповідають інформації про товар, наведений в митній декларації №125130013/2015/408324 від 16.09.2015.

19 жовтня 2015 року відділом класифікації товарів Київської митниці ДФС прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-152-2015, відповідно до якого ввезений позивачем товар за кодом УКТ ЗЕД - "Вироби з полімерних матеріалів, що використовуються в садівництві та сільському господарстві, виготовлені шляхом екструзії (лиття) з поліетилену, призначені для покриття ґрунту та пророщування зерен рослин в парникових умовах - сітчасті матеріали у кількості 167300 кв.м. Виробник: JIANGXI LUOBIAN GLASS FIBER CO., LTD. Країна виробництва: Китай." віднесено до товарної підкатегорії за кодом УКТ ЗЕД "Сітчаті матерали представлені як тканини з рівниці, у вигляді сітки, перевивального (ажурного) переплетення, зі скловолокон з'єднаних між собою за допомогою зв'язувальної речовини зеленого кольору органічного походження на основі стирол-акріл-естеру (поверхнева обробка/просочення проби), розмірами близько 1х1м, розмір вічка приблизно 5х5 мм. Щільність сітки становить 123+/-2г/2м. Виробник: JIANGXI LUOBIAN GLASS FIBER CO., LTD. Країна виробництва: Китай.".

У подальшому відповідачем було сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №125130013/2015/00167, в якій зазначено, що декларанту необхідно подати нову митну декларацію, оскільки ВМД не може бути оформлена у зв'язку з складанням протоколу про порушення митних правил за ст. 485 МКУ від 03.11.2015 №0644.

Однак, не погоджуючись із правомірністю дій Київської митниці ДФС під час відбору зразків товару та класифікації товару відповідно до вимог УКТ ЗЕД, позивач звернувся з даними позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Частиною 1 статті 318 Митного кодексу України передбачено, що усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України, підлягають митному контролю.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 4 Митного кодексу України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 266 Митного кодексу України декларант (особа, яка самостійно здійснює декларування або від імені якої здійснюється декларування) зобов'язаний здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії. Електронне декларування здійснюється з використанням електронної митної декларації, засвідченої електронним цифровим підписом, та інших електронних документів або їх реквізитів у встановлених законом випадках.

При цьому, згідно з ч. 1 ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в Українській класифікації товарів зовнішньо-економічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД).

Згідно ч. 2 ст. 69 Митного кодексу України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до частини першої статті 356 Митного кодексу України взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: 1) класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; 2) перевірки задекларованої митної вартості товарів; 3) встановлення країни походження товарів; 4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин; 5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність; 6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об'єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.

Частиною 2 цієї ж статті встановлено, що взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами органу доходів і зборів на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов'язки.

Відповідно до частини сьомої статті 356 Митного кодексу України декларанти або уповноважені ними особи мають право бути присутніми під час взяття проб (зразків) товарів посадовими особами органу доходів і зборів та інших державних органів.

Частиною 13 статті 356 Митного кодексу України передбачено, що проби (зразки) товарів, крім великогабаритних і технічно складних (машини, технологічні лінії, промислові конструкції тощо), беруться в мінімальній кількості у двох примірниках (досліджуваний та контрольний), кожен з яких є достатнім для проведення дослідження.

Згідно частини 17 вказаної статті Митного кодексу України про взяття проб (зразків) товарів складається акт за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Так, позивач у позовній заяві зазначає, що рішення про визначення коду товару є незаконним, оскільки відібрання проб товару було здійснено без дотримання встановлених норм та правил.

Зокрема, вказує, що в силу вимог ч. 2 ст. 356 Митного кодексу України умовою для відібрання зразків (проб) товарів для експертного дослідження є наявність вмотивованого письмового рішення керівника органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов'язки, але разом з цим, Київською митницею ДФС не було пред'явлено позивачу для ознайомлення та не було оголошено будь-яке рішення керівника органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов'язки, про відбір проб (зразків).

Однак, суд не погоджується із такими доводами позивача, з огляду на наступне.

Як було встановлено судом, під час митного контролю 16.09.2015 з 17 год. 00 хв. до 17 год. 50 хв. державним інспектором Суслинським І.О. митного поста "Святошин" Київської митниці ДФС було проведено частковий огляд товару за митною декларацією №125130013/2015/408324, за результатами якого складено Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 16.09.2015.

З даного Акту вбачається, що підставою для огляду товару послугувала інформація Автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР) 911-1; 202-1; 905-3*.

Під час проведення часткового митного огляду вантажу, з урахуванням ч. 2 ст. 338 МКУ посадовою особою митного поста "Святошин" Київської митниці ДФС було встановлено, що вантаж відповідно до характерних ознак являє собою сітка. Згідно маркування - стекловолоконна сітка для будівельних робіт. На маркуванні присутній напис FASADEN. Вантаж оглядався вибірково, без повного вивантаження та перерахунку. Проведена цифрова фотозйомка. Фото без фіксації часу (чч.хх.) у зв'язку з відсутністю відповідного налаштування фотоапарату.

Отже, з наведеного слідує, що під час часткового огляду товару, ввезеного позивачем за митною декларацією від 16.09.2015 №125130013/2015/408324, у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо визначення позивачем класифікації товару згідно УКТ ЗЕД.

Так, представником відповідача надано суду копію службової записки начальника Відділу митного оформлення №7 ОСОБА_3 від 16.09.2015 №10-70-62/07-57/1347 на ім'я заступника начальника митного поста "Святошин" ОСОБА_4, в якому начальник ВМО №7 ОСОБА_3 на виконання п. 2 ст. 356 Митного кодексу України з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД просив надати дозвіл на взяття проб (зразків) товару, що надійшов на адресу ТОВ "Містеріо" () та заявленого до митного оформлення в митному режимі ІМ-40 за МД від 16.09.2015 №125130013/2015/408324.

На вказаній службовій записці накладено резолюцію заступника начальника митного поста "Святошин" ОСОБА_4 - "Дозволено у відповідності до ст. 356 Митного кодексу України. 16.09.2016, підпис уповноваженої особи".

Відповідно до ч. 1 ст. 547 Митного кодексу України митний пост є органом доходів і зборів, який входить до складу митниці як відокремлений структурний підрозділ і в зоні своєї діяльності забезпечує виконання завдань, покладених на органи доходів і зборів.

Згідно Типової інструкції з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України №1242 від 30.11.2011, резолюція - це зроблений посадовою особою напис на документі, який містить стислий зміст прийнятого нею рішення щодо виконання документа.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що доповідна записка з резолюцією заступника начальника митного поста є належним та допустимим доказом на підтвердження факту наявності рішення керівника органу доходів і зборів або особи, яка виконує його обов'язки, про відбір проб (зразків) в розумінні ч. 2 ст. 356 Митного кодексу України, що спростовує доводи позивача про відсутність такого рішення.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відбір зразків товару у кількості 2/1 мп, які упаковано в 2 п/е пакети та на упаковку накладено митне забезпечення Тип 3 2/125/154 було здійснено державним інспектором Суслинським І.О. у присутності директора ТОВ "Містеріо" ОСОБА_2, за результатами чого було складено Акт про взяття проб (зразків) товарів від 16.09.2015.

Більш того, відбір зразків товару було здійснено під час проведення огляду товару за МД від 16.09.2015 №125130013/2015/408324, на якому був присутній ТОВ "Містеріо" ОСОБА_2, що підтверджується Актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 16.09.2015, який був підписаний керівником ТОВ "Містеріо" ОСОБА_2 без зауважень.

Протилежного позивачем суду не надано.

Отже, матеріалами справи підтверджено, що працівники митного органу при складанні Акту про взяття проб (зразків) товарів від 16.09.2015 діяли у відповідності до вимог чинного законодавства.

Приписами статті 357 Митного кодексу України передбачено, що взяті проби (зразки) під митним забезпеченням разом з актом про їх взяття доставляються поштою або посадовою особою органу доходів і зборів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або до іншої експертної установи (організації) для проведення досліджень (аналізів, експертиз).

Дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених органом доходів і зборів. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Засади організації виконання завдань та функцій, покладених на Центральне митне управління лабораторних досліджень та експертної роботи (далі - Управління) та митні органи, при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів, що потребують експертно-дослідного супроводження визначаються Порядком взаємодії митних органів із Центральним митним управлінням лабораторних досліджень та експертної роботи при проведенні митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів, який затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 31.05.2012 №654 (далі - Порядок №654).

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Порядку №654 направлення запитів щодо проведення дослідження (аналізу, експертизи) до експертних підрозділів Управління проводиться митними органами при здійсненні ними митного контролю та митного оформлення товарів, якщо виникла потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки з метою встановлення характеристик, визначених у частині першій статті 356 Митного кодексу України.

Митний орган готує запит до експертного підрозділу Управління за формою, наведеною в додатку 1 до цього Порядку.

У своєму запиті митний орган повинен надати обґрунтування та чітко визначити мету його направлення і завдання для проведення дослідження, тобто зазначити, які відомості про товар (склад, властивості тощо) необхідно перевірити або встановити.

При направленні запитів митним органом надаються проби (зразки) товарів під митним забезпеченням разом з оригіналом акта про взяття проб (зразків) товарів та копіями акта про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу у разі його проведення; митної декларації або інших документів, які подаються митному органу для митного контролю; зовнішньоекономічного договору (контракту); інвойсу (рахунка-фактури, накладної тощо); сертифікатів якості (аналізу); сертифікатів (висновків, реєстраційних посвідчень) уповноважених державних органів (якщо такі видавались); техніко-технологічної документації та документів і відомостей, необхідних для ідентифікації товарів (із зазначенням відомостей про склад, характеристики, призначення товару тощо), завіреними посадовою особою митного органу в установленому порядку.

Пунктом 5 розділу IV Порядку №654 передбачено, що проведення досліджень (аналізу, експертизи) здійснюється спеціалістами експертних підрозділів Управління відповідно до письмового доручення керівництва Управління або керівника відокремленого підрозділу Управління.

Відповідно до п. 1 розділу V Порядку №654 за результатами дослідження (аналізу, експертизи) складається висновок за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку.

Відповідно до ч. 8 ст. 357 Митного кодексу України за результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Частиною 9 цієї ж статті встановлено, що у висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються: 1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи); 2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза); 3) запитання, поставлені перед експертом; 4) об'єкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.

Як встановлено вище та свідчать обставини справи, з метою перевірки правильності класифікації товарів, заявлених до митного оформлення за митною декларацією №125130013/2015/408324 від 16.09.2015, Київською митницею ДФС до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС було направлено запит від 22.09.2015 №7907/2/10-70-25-43 для проведення досліджень товару - "Вироби з полімерних матеріалів, що використовуються в садівництві та сільському господарстві, виготовлені шляхом екструзії (лиття) з поліетилену, призначені для покриття ґрунту та пророщування зерен рослин в парникових умовах - сітчасті матеріали у кількості 167300 кв.м. Виробник: JIANGXI LUOBIAN GLASS FIBER CO., LTD. Країна виробництва: Китай.", чи відповідає товар задекларованому у МД від 16.09.2015 №125130013/2015/408324.

До вказаного запиту було надано проби у кількості 2х1 п.м. в поліетиленових пакетах Типу 3, 125/154 х 2 шт. на підставі Акту про взяття проб (зразків) товарів від 16.09.2015.

За результатами дослідження відібраних зразків Управлінням експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС складено висновок №157 від 13.10.2015, в якому зазначено, що фізико-хімічні показники проби товару характерні для виробів зі скловолокон з'єднаних між собою за допомогою зв'язувальної речовини зеленого кольору органічного походження на основі стирол-акріл-естеру (поверхнева обробка/просочення проби). Визначені показники наданої на дослідження проби товару, поіменованої згідно маркувальної етикетки як "Вироби з полімерних матеріалів, що використовуються в садівництві та сільському господарстві, виготовлені шляхом екструзії (лиття) з поліетилену, призначені для покриття ґрунту та пророщування зерен рослин в парникових умовах - сітчасті матеріали" не відповідають інформації про товар, наведений в митній декларації №125130013/2015/408324 від 16.09.2015.

Частиною п'ятою статті 257 Митного кодексу України визначено, що митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів.

Зокрема, до митної декларації, окрім іншого, вносяться відомості про найменування товару, звичайний торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар та код товару згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Відповідно до ч. 4 ст. 69 Митного кодексу України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

З аналізу норм чинного законодавства вбачається, що у випадках виявлення під час розмитнення товарів невідповідності задекларованого суб'єктом господарювання коду УКТ ЗЕД товару належному коду, митний орган має право самостійно прийняти рішення про визначення коду для такого товару.

Частиною першою статті 67 Митного кодексу України визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, що є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", з врахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД та характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3, 4, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД додатку до Закону України "Про Митний тариф України" класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Як було встановлено в результаті досліджень наданих проб (зразків) товарів, що викладені у висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС №157 від 13.10.2015, за результатами проведених досліджень, а також за даними, отриманими з довідкової літератури, фізико-хімічні показники проби товару позивача характерні для виробів зі скловолокон - тканин перевивального переплетення, з'єднаних між собою за допомогою зв'язувальної речовини зеленого кольору органічного походження (п. 9.3 висновку).

Згідно з п. 10 експертного висновку проба товару представлена відрізком тканини з рівниці, у вигляді сітки, перевивального ажурного переплетення, зеленого кольору, розмірами близько 1х1м, розмір вічка приблизно 5х5 мм. Визначені показники наданої на дослідження проби товару, поіменованої як "вироби з полімерних матеріалів, що використовуються в садівництві та сільському господарстві, виготовлені шляхом екструзії (лиття) з поліетилену, призначені для покриття ґрунту та пророщування зерен рослин в парникових умовах - сітчасті матеріали" не відповідають інформації про товар, наведений у МД від 16.09.2016 №125130013/2015/408324.

Крім того, судом враховано, що під час проведення часткового митного огляду вантажу за МД від 16.09.2016 №125130013/2015/408324, на якому був присутній директор ТОВ "Містеріо" ОСОБА_2, було встановлено, що вантаж відповідно до характерних ознак являє собою сітка. Згідно маркування - стекловолоконна сітка для будівельних робіт. На маркуванні присутній напис FASADEN. Вантаж оглядався вибірково, без повного вивантаження та перерахунку. Проведена цифрова фотозйомка. Фото без фіксації часу (чч.хх.) у зв'язку з відсутністю відповідного налаштування фотоапарату.

З приводу виявлених розбіжностей позивачем до суду не надано жодних пояснень так само, як і не надано доказів на спростування вказаної обставини, що свідчить про те, що в ході огляду вантажу за МД від 16.09.2016 №125130013/2015/408324 та відбирання проб (зразків) працівниками митного органу дійсно було виявлено порушення з боку позивача вимог чинного митного законодавства.

Відповідно до Пояснень до товарної позиції 7019 до цієї товарної позиції включається скловолокно в натуральному вигляді і скловолокно (включаючи скловату, як визначено в Примітці 4 до цієї групи), виготовлене в різних формах, включаючи вироби зі скловолокна, що не входять в інші товарні позиції внаслідок їх природи.

Правило 1 говорить про те, що класифікацію слід проводити відповідно до назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп.

Тобто, якщо існує товарна позиція УКТ ЗЕД 3926, що має назву "Інші вироби з пластмас та вироби з інших матеріалів товарної позиції 3901-3914", то це означає, що до неї включаються лише/тільки товари, в іншому місці не зазначені, із пластмас (як визначено в Примітці 1 до цієї групи) чи з інших матеріалів товари, що виготовлені з пластмаси.

Товарна позиція УКТ ЗЕД 7019, що має назву "Скловолокно (включаючи скловату) та вироби з нього (наприклад, нитки, тканини):". Назва позиції, що в свою чергу, має юридичну силу відповідно до Правила 1, передбачає, що до неї включаються лише/тільки товари, що виготовлені зі скловолокна в натуральному вигляді і скловолокно (включаючи скловату, як визначено в Примітці 4 до цієї групи), виготовлене в різних формах, включаючи вироби зі скловолокна, що не входять в інші товарні позиції внаслідок їх природи, але не з пластмаси (товарна позиція УКТ ЗЕД 3926).

Отже, з урахуванням того, що висновком Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС №157 від 13.10.2015 було встановлено, що фізико-хімічні показники проби товару позивача характерні для виробів зі скловолокон - тканин перевивального переплетення, з'єднаних між собою за допомогою зв'язувальної речовини зеленого кольору органічного походження, віднесення такого товару до товарних позицій 3926 УКТ ЗЕД є невірним.

Відповідно до ч. 4, ч. 5 ст. 69 Митного кодексу України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

З огляду на встановлені вище обставини, суд приходить до висновку про правомірність віднесення митним органом ввезеного позивачем товару до товарної підкатегорії як "скловолокно (включаючи скловату) та вироби з нього (наприклад, нитки, тканини): тканини з рівниці", а тому рішення про визначення коду товару від 19.10.2015 №КТ-152-2015 є правомірним.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Обов'язок доказування визначений у статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України. Зокрема, частина перша даної норми встановлює, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частина друга даної статті визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Тобто, ці норми одночасно покладають обов'язок на сторін доводити суду обґрунтованість своїх тверджень або заперечень.

Проте, позивачем не було доведено суду обґрунтованості позовних вимог, а також не спростовано доводів відповідача.

З огляду на зазначене та беручи до уваги достатній і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що викладені у позовній заяві доводи позивача є не обґрунтованими, а його вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтею 124 Конституції України, статтями 69-71, 128, 158-163, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Містеріо" - відмовити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення, а у разі проголошення лише вступної та резолютивної частини постанови або прийняття постанови у письмовому провадженні - протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Балаклицький А. І.