Справа № 1319/10371/2012
Суддя: Мичка Б. Р.
Дата ухвалення: 2012-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.10.2012 року

Сихівський районний суд м. Львова в складі :

головуючого - судді Мички Б.Р.

при секретарі Пуківській О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові адміністративну справу за позовом Всеукраїнського об'єднання Свободав особі уповноваженої особи політичної партії в загальнодержавному, багатомандатному виборчому окрузі ОСОБА_1 до творчого працівника ЗМІ ОСОБА_2 про визнання протиправними та такими, що порушують вимоги Закону України Про вибори народних депутатів Українидій працівника засобу масової інформації та визнання інформації такою, що має завідомо недостовірний та наклепницький характер, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить: визнати відомості, розповсюджені працівником телеканалу ЗІК(ТзОВ Телерадіокомпанія Міст-ТБ) ОСОБА_2 у прямому ефірі телепрограми Прямим текстом. Бліц20.10.2012р. щодо Всеукраїнського об'єднання Свобода, а саме: Десятий рік показав перемогла Свобода, люди голосували взагалі невідомо за кого за таких тупих, недалеких людей, я не знаю як ще їх назвати. Навіть люди прізвища не знали, тільки бачили, що від Свободи, все. Мені здається, що десятий рік мав би навчити людей все ж таки трохи включати мозгитакими, що мають завідомо недостовірний та наклепницький характер про Всеукраїнське об'єднання Свобода; визнати протиправними дії творчого працівника телеканалу ЗІК(ТзОВ Телерадіокомпанія Міст-ТБ) ОСОБА_2, такими, що порушують ч.9 ст.74 Закону України Про вибори народних депутатів Українив частині розповсюдження наступних відомостей: Десятий рік показав перемогла Свобода, люди голосували взагалі невідомо за кого за таких тупих, недалеких людей, я не знаю як ще їх назвати. Навіть люди прізвища не знали, тільки бачили, що від Свободи, все. Мені здається, що десятий рік мав би навчити людей все ж таки трохи включати мозги; зобов'язати ОСОБА_2 спростувати відомості, поширені 20.10.2012 року в ефірі телепрограми Прямим текстом. Бліцтелеканалу ЗІК(ТзОВ Телерадіокомпанія Міст-ТБ) та зазначені у цій позовній заяві у спосіб найбільш близький до способу їх поширення, шляхом озвучення офіційного вибачення перед позивачем у строк до 24.00години 26.10.2012 року; покласти на відповідача витрати на оплату судового збору понесені позивачем та інші витрати, пов'язані з розглядом даної справи.

В судовому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про закриття провадження у справі, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Заслухавши думку позивача, який у вирішенні клопотання покладається на розсуд суду, думку відповідача, який клопотання свого представника підтримав у повному обсязі, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання представника відповідача про закриття провадження справі підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.157 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Згідно ч.1 ст.6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Пунктом 6 частини 2 статті 17 КАС України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму.

Відповідно до ч. 9 ст. 108 Закону України Про вибори народних депутатів України рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій, органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, засобів масової інформації, підприємств, установ, організацій, їхніх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації, кандидатів, їхніх довірених осіб, партій, їхніх посадових осіб та уповноважених осіб, офіційних спостерігачів, що порушують законодавство про вибори, можуть бути оскаржені до суду в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Згідно ч. 1 ст. 174 КАС України, право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, засобів масової інформації, підприємств, установ, організацій, їхніх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації, що порушують законодавство про вибори та референдум, мають виборча комісія, кандидат, партія (блок), місцева організація партії, які є суб'єктами відповідного виборчого процесу, комісія з референдуму, ініціативна група референдуму, інші суб'єкти ініціювання референдуму.

Частиною ч.3 ст.174 КАС України визначено, що позовна заява щодо дій чи бездіяльності засобів масової інформації, підприємств, установ, організацій, їхніх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації, що порушують законодавство про вибори та референдум, подається до місцевого загального суду як адміністративного суду за їхнім місцезнаходженням.

Згідно приписів ч.9 ст.74 Закону України "Про вибори народних депутатів України" на яку покликається позивач, забороняється розповсюдження завідомо недостовірних або наклепницьких відомостей про партію - суб'єкта виборчого процесу або про кандидата у депутати, недостовірний або наклепницький характер яких встановлено у судовому порядку.

А відтак, із змісту зазначеної норми закону вбачається, що недостовірний або наклепницький характер відомостей про партію - суб'єкта виборчого процесу повинен бути встановлений окремим рішенням, в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до приписів ч.2 ст.17, ст. 174 КАС України та положень ст.ст.74, 108 Закону України Про вибори народних депутатів України, не встановлено компетенції адміністративних судів щодо визнання недостовірного характеру відомостей та, як наслідок, зобов'язання особи спростувати недостовірні відомості, в тому числі і під час виборчого процесу.

В даному випадку предметом спору у справі є вимога про визнання недостовірною інформації, поширеної творчим працівником телеканалу ЗІК(ТзОВ Телерадіокомпанія Міст-ТБ) ОСОБА_2 у прямому ефірі телепрограми Прямим текстом. Бліц20.10.2012р. щодо Всеукраїнського об'єднання Свобода, а саме: Десятий рік показав перемогла Свобода, люди голосували взагалі невідомо за кого за таких тупих, недалеких людей, я не знаю як ще їх назвати. Навіть люди прізвища не знали, тільки бачили, що від Свободи, все. Мені здається, що десятий рік мав би навчити людей все ж таки трохи включати мозги та зобов'язання спростувати недостовірні відомості, шляхом озвучення офіційного вибачення перед позивачем у строк до 24.00години 26.10.2012 року, що за своєю суттю не відноситься до правовідносин, які регулюються нормами виборчого законодавства, вимога ж щодо визнання дій відповідача протиправними є похідною від заявлених вимог.

Право на повагу до гідності та честі відповідно до положень ст.270 Цивільного кодексу України віднесено до особистих немайнових прав.

Відповідно до ст.275 Цивільного кодексу України фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу.

Захист особистого немайнового права може здійснюватися також іншим способом відповідно до змісту цього права, способу його порушення та наслідків, що їх спричинило це порушення.

Частиною 1 статті 16 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення (п.п.3, 4 ч.2 ст.16 Цивільного кодексу України).

Крім того, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року №1 Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної чи юридичної особи встановлено, що вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема, права на повагу до гідності та честі, права на недоторканість ділової репутації, належить позивачеві. Разом із тим, особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. У зв'язку з цим суди повинні брати до уваги, що відповідно до статті 275 ЦК захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, встановлений главою 3 цього Кодексу, а також іншими способами відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, що їх спричинило це порушення. До таких спеціальних способів захисту відносяться, наприклад, спростування недостовірної інформації та/або право на відповідь (стаття 277 ЦК), заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права (стаття 278 ЦК) тощо.

Відповідно до статей 94, 277 ЦК України фізична чи юридична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Аналізуючи наведені правові норми у взаємозв'язку з фактичними обставинами, викладеними у позові, вбачається, що має місце цивільно-правовий характер спірних правовідносин. Даний спір не є публічно-правовим, незважаючи на те, що стороною таких відносин є суб'єкт виборчого процесу, а позовні вимоги є похідними від оспорюваного позивачами цивільного права, оскільки визнання відомостей недостовірними та зобов'язання їх спростувати відноситься до компетенції суду цивільної юрисдикції (п. 7 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27 лютого 2009 року Про практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи).

Враховуючи вище викладене, позовні вимоги про визнання відомостей недостовірними належить розглядати в порядку цивільно-процесуального судочинства, оскільки такі стосується захисту порушеного права позивача, що виникає з цивільних правовідносин, а саме, захисту гідності та честі внаслідок поширення неправдивої інформації, спір у даному випадку не є публічно-правовим. Таким чином, враховуючи усі обставини, що мають процесуальне значення під час розгляду справи, суд вважає, що клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі підставне та підлягає до задоволення, провадження у справі підлягає закриттю на підставі ст.157 ч.1 п.1 КАС України.

На підставі ст.ст.74 ч.9 Закону України Про вибори народних депутатів України, та керуючись Постановою Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року №1 Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної чи юридичної особи, ст.ст.2, ст.6 ч.1, 17 ч.2 п.6, 157 ч.1 п.1, 158-160, 165, 174 КАС України, с у д , -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника відповідача задоволити.

Закрити провадження в адміністративній справі за позовом Всеукраїнського об'єднання Свободав особі уповноваженої особи політичної партії в загальнодержавному, багатомандатному виборчому окрузі ОСОБА_1 до творчого працівника ЗМІ ОСОБА_2 про визнання протиправними та такими, що порушують вимоги Закону України Про вибори народних депутатів Українидій працівника засобу масової інформації та визнання інформації такою, що має завідомо недостовірний та наклепницький характер.

Розяснити позивачу, що розгляд даної справи віднесено до розгляду суду загальної юрисдикції - місцевого суду - в порядку, визначеному Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного адміністративного суду не пізніше як за чотири години до початку голосування.

Головуючий

Оригінал виготовлено в одному екземплярі.