Справа № 725/193/16-а
Суддя: Піхало Н. В.
Дата ухвалення: 2016-03-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 725/193/16-а
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.03.2016 року Першотравневий районний суд м.Чернівців

в складі:

головуючого судді Піхало Н. В.

при секретарі Томко І.Д., Пірог Д.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Чернівці адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління державної архітектурно-будівельної інспекції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вищевказаним адміністративним позовом, в обґрунтування якого зазначав, що в грудні 2015 року ним отримано лист Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області від 17.12.2015 року №1024-1.60/2-1797 про надання інформації щодо об'єкту будівництва «Реконструкції власної нежитлової будівлі з добудовою під житловий будинок з об'єктами соцкультпобуту» по АДРЕСА_1 та запрошено його, як проектувальника, прийняти участь в проведенні позапланової перевірки за вищевказаною адресою. Відповідно до направлення про проведення такої перевірки її строк визначено з 15 по 21 вересня 2015 року, який був продовжений направленням від 21.12.2015 року №595/15 з 22 по 23 грудня 2015 року. Перевірка проводилась інспекторами Гаврилюком Д.Г., Маніліч В.М. та Кушнір О.А., яка не дотримувалась ділової етики у взаємовідносинах з суб'єктом господарювання, упереджено здійснювала державний архітектурно-будівельний контроль.

В подальшому, 21.12.2015 року та 23.12.2015 року представниками відповідача складено акти про надання всіх необхідних документів для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. При цьому, в ході перевірки до нього не було жодних претензій з боку інспекторів, та 23.12.2015 року всіма особами, які приймали участь у перевірці був підписаний відповідний акт перевірки.

Разом з тим, 13.01.2016 року рекомендованим листом з повідомленням про вручення він отримав копію постанови у справі про адміністративне правопорушення від 30.12.2015 року, відповідно до якої його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 15300 грн., проте вважає, що вказана постанова підлягає визнанню незаконною та скасуванню, виходячи з наступних підстав.

Так, проектна документація будівництва «Реконструкції власної нежитлової будівлі з добдовою під житловий будинок з об'єктами соцкультпобуту» була розроблена генеральним проектувальником та затверджена замовником, ним лише вносились архітектурно-планувальні рішення (тобто корегування) вказаного проекту, що відповідає нормам ст. 17 Закону України «Про архітектурну діяльність», оскільки у нього є в наявності відповідний кваліфікаційний сертифікат для виконання робіт зі створення об'єкту архітектури.

Крім того, зазначав, що під час провадження справи про адміністративне правопорушення, відповідачем допущено ряд процесуальних порушень, зокрема не відібранні його пояснення з приводу питань, які стали підставою для винесення оскаржуваної постанови, не ознайомлено з протоколом про адміністративне правопорушення, не роз'яснено його права відповідно до ст. 268 КУпАП та не повідомлено належним чином про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, у зв'язку з чим він був позбавлений можливості надавати свої докази та пояснення.

Також, вважає, що відповідачем порушено строк накладення адміністративного стягнення, оскільки корегування робочого проекту будівництва ним було здійснено ще в 2014 році, крім того будівельні роботи на об'єкті «Реконструкції власної нежитлової будівлі з добудовою під житловий будинок з об'єктами соцкультпобуту» на АДРЕСА_1 були завершені в червні 2015 року, а до повноважень відповідача входить здійснення заходів спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання будівельних робіт.

Посилаючись на вказане, просив визнати незаконною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 30.12.2015 року №159/15/1024-1.20/2-1950 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96-1 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 15300 грн.

Позивач в судове засідання не з'явився, хоча належним чином повідомлявся судом про час та місце розгляду справи, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Представник позивача ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, надала суду пояснення аналогічні змісту позовної заяви та просила позов задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав та просив в його задоволенні відмовити з підстав зазначених в письмових запереченнях. Зазначав, що саме позивачем у 2014 році здійснено коригування проекту будівництва без наявності необхідних вихідних даних щодо містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, чим порушено вимоги закону, а тому його було притягнуто до адміністративної відповідальності правомірно.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні показав, що вона була одним із інспекторів, які здійснювали позапланову перевірку об'єкта будівництва по АДРЕСА_1 Про проведення вказаної перевірки, вона особисто ознайомив позивача, який також був присутній при перевірці. За наслідками позапланової перевірки складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено припис про усунення порушень, з якими позивач був ознайомлений проте від підпису відмовився, а тому вказані документи були направлені йому по пошті. Чому п протоколі містяться посилання на нормативно-правові акти, які на час перевірки є не чинними, пояснити суду не змогла.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, покази свідка, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позо обґрунтований та підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно до ст. 129 Конституції України, ст. 11 КАС України адміністративне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Частиною 1 ст. 71 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а якщо особа без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів, суд лише сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи.

Судом встановлено, що постановою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області від 30.12.2015 року №159/15/1024-1.20/2-1950 позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 13500 грн. (а/с 13).

Зі змісту вказаної постанови убачається, що на момент перевірки об'єкта містобудування: «Реконструкція власної нежитлової будівлі з добудовою по АДРЕСА_1 під житловий будинок з об'єктами соцкультпобуту», головний інженер проекту ОСОБА_1 кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_1, відповідно до наказу б/н від 03.02.2014 року призначений відповідальним за ведення авторського нагляду на вищевказаному об'єкті. В ході перевірки посадовими особами Управління встановлено, що головний інженер проекту проводив авторський нагляд на вказаному об'єкті без належно затвердженого проекту. Крім того, головний інженер, який має кваліфікаційний сертифікат затвердив документацію яка розроблена з порушенням вимог містобудівного законодавства, державних будівельних норм стандартів та правил, чим порушив ст. 17 Закону України «Про архітектурну діяльність» та ч. 2,8 ДБН А.2.2-3-2004 С.3 «Склад, порядок, погодження та затвердження проекту документації для будівництва».

Так, з диспозиції ч. 1 ст. 96-1 КУпАП убачається, що остання передбачає відповідальність за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження категорії складності об'єкта будівництва.

Суб'єкт правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП спеціальний та ним може бути головний архітектор проекту, головний інженер проекту, експерт, інші відповідальні виконавці окремих видів робіт (послуг), пов'язаних із створенням об'єктів архітектури, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Відповідно до вимог ст. 7 Закону України «Про архітектурну діяльність», проект об'єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов'язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Проект об'єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат. Проектна документація на будівництво об'єктів, розроблена відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, не підлягає погодженню з відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами охорони культурної спадщини, державної санітарно-епідеміологічної служби і природоохоронними органами. Проекти об'єктів архітектури затверджуються замовником. Затвердження проектів об'єктів архітектури, які споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Перед затвердженням проектів у випадках, визначених статтею 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", проводиться їх експертиза. До проведення експертизи архітектурного рішення проекту об'єкта архітектури обов'язково залучається архітектор, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат. Внесення змін до затвердженого проекту проводиться виключно за згодою автора проекту, а в разі відхилення від технічних умов - за погодженням з підприємствами, установами та організаціями, які надали такі технічні умови, та замовником. Внесення до затвердженого проекту змін, пов'язаних із зміною державних стандартів, норм і правил, здійснюється за згодою замовника, якщо інше не передбачено законом. Особи, які беруть участь у розробленні проектів, не мають права проводити експертизу зазначених проектів, погоджувати їх або надавати дозвіл на виконання будівельних робіт за такими проектами.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема листа відповідача від 17.12.2015 року №1024-1.60/2-1797, проектна документація на об'єкт «Реконструкція власної нежитлової будівлі з добудовою по вул. 28 червня, 42 в м.Чернівці під нежитловий будинок з об'єктами соцкультпобуту» розроблена приватним підприємством «Алекс-проект», директором якого є позивач (а/с 11).

Відповідно до вимог ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

При цьому, згідно п. 1 Порядку розроблення проектної документації, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №45 від 16.05.2011 року, головний інженер проекту (далі - ГІП) - інженер, який має кваліфікаційний сертифікат та виконує роботу з інженерно-будівельного проектування, очолює та/або координує розроблення окремих розділів проектної документації. Коригування проектної документації - внесення змін до затвердженого (схваленого) проекту будівництва на підставі завдання на коригування (далі - завдання на проектування).

З матеріалів справи убачається, що позивач, який має кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_1, відповідно до наказу б/н від 03.02.2014 року призначений відповідальним за ведення авторського нагляду на вище вказаному об'єкті (а/с 12).

Зі змісту оскаржуваної постанови убачається, що позивачем було порушено вимоги ст. 17 Закону України «Про архітектурну діяльність» та ч. 2,8 ДБН А.2.2-3-2004 С. 3 «Склад, порядок погодження та затвердження проектної документації для будівництва».

З пояснень представника відповідача, а також поданих ним письмових заперечень, вбачається, що вищевказані порушення полягали в тому, що під час коригування проекту у 2014 році позивачем не отримано вихідних даних для проектування, а саме містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки.

Так, частиною 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об'єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною

документацією.

Згідно ч. 1-3 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об'єкта будівництва. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.

З змісту вищевказаних норм права вбачається, що отримання вихідних даних для проектування, а саме містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки передбачається на етапі проектування будівництва та є складовою вихідних даних для будівництва.

Як вбачається з копії декларації про готовність об'єкта для експлуатації, робочий проект «Реконструкція власної нежитлової будівлі з добудовою по АДРЕСА_1 під житловий будинок з об'єктами соцкультпобуту» був перезатвердженим 03.02.2014 року та саме з цієї дати позивача призначено відповідальним за ведення авторського нагляду на вище вказаному об'єкті будівництва, а отже робочий проект позивачем не розроблявся, а лише коригувався, що не потребує отримання вихідних даних, оскільки такі дані були отриманні під час розробки робочого проекту до внесених корегувань, так як будівельні роботи були розпочаті на підставі відповідних дозвільних документів до призначення позивача відповідальним за ведення авторського нагляду.

Так, згідно вимог ст.ст. 251, 254 КУпАП, обов'язок збирання доказів відносно виявлення та розслідування правопорушення покладено на осіб, уповноважених складати протокол про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ст.ст. 3,4 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності», справи про правопорушення передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно ст. 278 КупАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 283 КупАП постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Так, зі змісту оскаржуваної постанови не вбачається на підставі яких доказів, передбачених ст. 251 КУпАП, відповідач прийшов до висновку про наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, зокрема не встановлено, що проектна документація на об'єкт будівництва «Реконструкції власної нежитлової будівлі з добудовою під житловий будинок з об'єктами соцкультпобуту» була розроблена саме позивачем з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, без отримання вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, оскільки з матеріалів справи убачається, що останній лише з 03.02.2014 року був призначений відповідальним за ведення авторського нагляду на вище вказаному об'єкті будівництва, а проектна документація була розроблена та затверджена раніше.

Крім того, наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 03.03.2012 року №98 визнано таким, що втратив чинність з 01.07.2012 року ДБН А.2.2-3-2004 С.3 «Склад, порядок, погодження та затвердження проекту документації для будівництва», разом з тим, даючи оцінку діям позивача, який призначений відповідальним на вказаному вище об'єкті будівництва лише з 03.02.2014 року, відповідач в оскаржуваній постанові посилається на даний ДБН, при цьому не враховуючи принцип дії закону в часі, гарантований Конституцією України та безпідставно застосовуючи нормативний акт, який на момент виникнення правовідносин втратив чинність.

Також слід зазначити, що відповідно до вимог ст. 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Згідно п. 3 ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Разом з тим, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що позивач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду відповідачем справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 96-1 КУпАП відносно нього.

Так, згідно ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій або бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

При цьому, відповідачем не надано суду належних та достатніх доказів на підтвердження обставин викладених у письмових запереченнях на позов, а також на спростування доводів позивача, доведеності його вини у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП та належного його сповіщення про час та місце розгляду справи відносно нього про адміністративне правопорушення.

Відповідно ст.162 КАС України - в разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання не чинним рішення чи окремих його положень із зазначенням способу його здійснення.

За таких обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, оскільки відповідачем не надано жодних доказів, передбачених ст. 251 КУпАП та ст. 69 КАС України щодо спростування доводів позивача та доведеності наявності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 7, 11 ст. 17 Закону України «Про архітектурну діяльність», ст.ст. 1, 11, 29, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 1 Порядку розроблення проектної документації, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №45 від 16.05.2011 року, ст.ст. 8,33,38,96,247,251,277-2,278,280,283 КУпАП, ст.ст.2,6, 8, 9, 10, 11, 69,70, 71, 72, 79, 86, 122, 158-163, 167, 171-2 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову в справі про адміністративне правопорушення від 30.12.2015 року №159/15/1024-1.20/2-1950 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КпАП України та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 15 300 грн.

Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом 10 днів з дня її проголошення. У разі складення постанови в повному обсязі відповідно до ч. 3 ст. 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці Піхало Н. В.