Справа № 826/15197/15
Суддя: Твердохліб В.А.
Дата ухвалення: 2016-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 березня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Твердохліб В.А.,

суддів Ганечко О.М., Троян Н.М.,

за участю секретаря Гуцул О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестмент Кепітал Менеджемент Груп» на постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 25 грудня 2015 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестмент Кепітал Менеджемент Груп» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київськй області про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвестмент Кепітал Менеджемент Груп» (далі - Позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду м.Києва з адміністративним позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київськй області (далі - Відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу від 05 травня 2015 року №66 про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт від 27 червня 2013 року №КС37, який винесено Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київськй області.

Постановою Окружного адміністративного суду м.Києва від 25 грудня 2015 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та постановити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що є підставою для його скасування.

Заслухавши суддю-доповідача, заперечення представника Відповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 25 червня 2013 року Позивачем до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області подано декларацію про початок виконання будівельних робіт.

27 червня 2013 року, розглянувши подану декларацію, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт «Влаштування системи зовнішнього електропостачання виробничо-складського торгівельного господарства в с.Проліски, Бориспільського району, Київської області».

05 травня 2015 року Відповідачем прийнято наказ №66 про скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт від 27.06.2013 року №КС 37 на об'єкті будівництва «Влаштування системи зовнішнього електропостачання виробничо-складського торгівельного господарства в с.Проліски, Бориспільського району, Київської області».

Вказаний наказ винесений відповідно ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 та враховуючи лист філії ДП «Укрдержекспертиза» у Київській області від 28.04.2015 року №64.

Не погоджуючись з вказаним наказом суб'єкта владних повноважень, Позивач звернувся до суду.

Положеннями статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю) - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Частиною 8 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.

Згідно ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт або про готовність об'єкта до експлуатації, а також у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Замовник зобов'язаний протягом трьох робочих днів надати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю відповідних відомостей до реєстру, а також до повідомлення або декларації.

У разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Після скасування реєстрації відповідного повідомлення або декларації замовник має право повторно надіслати повідомлення або подати декларацію згідно з вимогами, встановленими законодавством.

До замовника, який самостійно виявив допущену технічну помилку і подав відповідну заяву, штрафні санкції за раніше подані з помилками повідомлення або декларацію чи виявлені в них недостовірні дані не застосовуються.

Відповідно ст.32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» усі об'єкти будівництва поділяються на I, II, III, IV і V категорії складності.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Порядок віднесення об'єктів до IV і V категорій складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Пунктами 2-7 Порядку віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2011 року №557, в редакції чинні на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено, що віднесення об'єкта будівництва до відповідної категорії складності здійснюється проектувальником і замовником.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Клас наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва визначається згідно з вимогами ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» за рівнем можливих економічних збитків і (або) інших втрат, пов'язаних з припиненням експлуатації або втратою цілісності об'єкта.

До IV категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак: розраховані на постійне перебування більш як 300 осіб та (або) періодичне перебування більше 500 осіб; становлять можливу небезпеку для більш як 10000 осіб, які перебувають поза об'єктом; у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації: можуть спричинити збитки в обсязі понад 15000 мінімальних розмірів заробітних плат; можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж регіонального рівня; можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини місцевого значення.

Під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об'єктах самочинного будівництва (у разі відсутності проектної документації) категорія складності таких об'єктів визначається посадовими особами Держархбудінспекції та її територіальних органів, а в разі необхідності - шляхом проведення експертизи експертною організацією чи експертом, що має відповідний сертифікат.

Відповідно ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Форма декларації про готовність об'єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до IV і V категорій складності, здійснюється на підставі акта готовності об'єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об'єкта до експлуатації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктами 1, 5, 8, 16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, передбачено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції). Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

За результатами перевірки суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності, складається відповідний акт у двох примірниках.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Аналізуючи наведені правові норми, колегія суддів вважає, що вказаними нормами чинного законодавства встановлено загальне правило визначення категорії складності об'єкта будівництва. У випадках же, коли проектна документація на об'єкт будівництва відсутня чи об'єкт їй не відповідає, віднесення такого об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності належало до компетенції органу державного архітектурно-будівельного контролю, а саме Державної архітектурно-будівельної інспекції України та її територіальних органів.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (на сьогодні - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю) за змістом статей 6, 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» здійснює управління у сфері містобудівної діяльності, зокрема контроль за дотриманням законодавства, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації.

Визначення категорії складності об'єкта будівництва за відсутності проектної документації, у якій би було зазначено відповідну категорію, не віднесено до компетенції жодного іншого державного органу.

Вказане свідчить про наявність у Інспекції повноважень на віднесення об'єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 30 вересня 2015 року у справі №К/800/65426/14 та від 04 лютого 2016 року у справі №К/800/27375/15.

21 квітня 2015 року Публічне акціонерне товариство «Київобленерго» направило Відповідачу лист №05/363/2120 з додатками, зокрема, копією декларації про початок будівельних робіт на «Влаштування системи зовнішнього електропостачання виробничо-складського торгівельного господарства в с.Проліски, Бориспільського району, Київської області» та копією договору оренди земельної ділянки, в якому просило скасувати вказану декларацію та перевірити відповідність зазначеної категорії складності.

З вказаного листа вбачається, що Позивач 26.02.2013 року отримав технічні умови №К-00-12-1934 на електропостачання виробничо-складського господарства, які є додатком до договору про виконання комплексу робіт на надання послуг з приєднанням до електричних мереж №К-00-12-1934 від 26.02.2013 року. Відповідно до умов даного договору замовник будівництва зобов'язаний був за власний рахунок забезпечити розробку проектної документації та узгодити її з ПАТ «Київобленерго». Проте, станом на момент звернення до органу держархбудконтролю проектна документація жодного разу на погодження ПАТ «Київобленерго» не надавалась, а тому на думку ПАТ «Київобленерго» є підстава вважати, що проектна документація не розроблена та не затверджена в установленому порядку.

23 квітня 2015 року, з метою перевірки інформації викладеної в листі ПАТ «Київобленерго» Відповідач звернувся з листом №10/10-35/2304/09/02 до філії ДП «Укрдержбудекспертиза» у Київській області щодо визначення категорії складності об'єкта будівництва «Влаштування системи зовнішнього електропостачання виробничо-складського торгівельного господарства в с.Проліски, Бориспільського району, Київської області».

28 квітня 2015 року, за результатами розгляду вказаного листа філією ДП «Укрдержбудекспертиза» у Київській області надано лист вих.№64, в якому зазначено, що враховуючи вимоги п.10 Постанови Кабінету Міністрів України №554 від 27.07.1995 «Про перелік видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку», абз.3 п.1 Постанови Кабінету Міністрів України №808 «Про затвердження переліку видів діяльності та об'єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку» та наказу Міністерства регіонального розвиту, будівництва та ЖКГ України від 14.05.2013 року №195 «Про прийняття національного стандарту ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об'єктів будівництва» вказаний об'єкт може бути віднесений до класу наслідків (відповідальності) СС2 та не менше ніж до IV категорії складності.

Під час апеляційного розгляду представником Відповідача надано докази щодо уточнення дати листа філії ДП «Укрдержбудекспертиза» у Київській області з вих.№64, з яких вбачається, що вказаний лист дійсно містить вихідну дату - 28 квітня 2015 року, а не 28 червня 2015 року, як зазначено на копії вказаного листа, що міститься в матеріалах справи на аркуші - 11.

В зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт замовником будівництва зазначено III категорію складності.

Колегія суддів звертає увагу, що будь-яких фактичних даних, крім декларації про початок виконання будівельних робіт та наказу Відповідача від 05 травня 2015 року №66 про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт від 27 червня 2013 року №КС37, які б свідчили про подання замовником будівництва ТОВ «Інвестмент Кепітал Менеджемент Груп» недостовірних даних, наведених у зазначеній декларації, внаслідок чого занижено категорію складності з IV на III, судом першої інстанції не встановлено і не перевірено.

В матеріалах справи відсутній акт перевірки, з якого можливо було б вбачати ознаки чи обґрунтування віднесення саме до IV категорії складності об'єкту будівництва.

Листом філії ДП «Укрдержбудекспертиза» у Київській області від 28 квітня 2015 року вих.№64 не встановлено категорію складності об'єкту будівництва, лист має інформаційний характер та вказує на те, що об'єкт може бути віднесений до класу наслідків (відповідальності) СС2 та не менше ніж до IV категорії складності.

Також, слід звернути увагу, що оскаржуваний наказ суб'єкта владних повноважень не містить чітких підстав для скасування декларації про початок виконання будівельних робіт від 27 червня 2013 року №КС37.

Таким чином, Відповідач приймаючи наказ про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт не вчинив будь-яких дій в межах своїх повноважень для встановлення категорії складності об'єкта будівництва, що передбачені чинним законодавством України, зокрема, Порядком віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2011 року №557 та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, а тому дії Відповідача щодо винесення оскаржуваного наказу є протиправними.

Згідно ст.19 Конституції органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 159 КАС України передбачено, що судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З врахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що наказ Відповідача від 05 травня 2015 року №66 про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт від 27 червня 2013 року №КС37 є протиправним та підлягає скасуванню.

Суд першої інстанції на наведене уваги не звернув та помилково дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні позову.

Відповідно до ч.1 ст.198 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду суд апеляційної інстанції має право, зокрема, скасувати постанову суду та прийняти нову постанову.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.202 КАС України підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є, зокрема, порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи або питання.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що порушення норм матеріального та процесуального права призвели до неправильного вирішення справи, тому рішення суду першої інстанції слід скасувати та постановити нове про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 198, 202, 205, 207, 212 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестмент Кепітал Менеджемент Груп» задовольнити.

Постанову Окружного адміністративного суду м.Києва від 25 грудня 2015 року скасувати та прийняти нову постанову наступного змісту.

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ від 05 травня 2015 року №66 Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київськй області про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт від 27 червня 2013 року №КС37.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, передбачені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді Ганечко О.М.

Троян Н.М.

Постанова складена в повному обсязі 25 березня 2016 року.

Головуючий суддя Твердохліб В.А.

Судді: Троян Н.М.

Ганечко О.М.