Справа № 802/115/16-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2016-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

14 березня 2016 р. Справа № 802/115/16-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Богоноса М.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання: Федчук Т.Ю.

представника відповідача: Зюбанова В.В., Червонецького С.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом: ОСОБА_3

до: Вінницької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Вінницькій області

про: визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

В СТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_3 до Вінницької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Ухвалою від 08.02.2016 року відкрито провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду на 19.02.2016 року.

У судове засідання 19.02.2016 року позивач не прибула, у зв'язку із чим судом відкладено розгляд справи на 04.03.2016 року.

04.03.2016 року позивач у судове засідання також не прибула. Зважаючи на це, розгляд справи відкладено на 14.03.2016 року.

14.03.2016 року сторона позивача втретє не прибула у судове засідання, у зв'язку із чим представником відповідача заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Заслухавши клопотання представника відповідача, надавши оцінку письмовим матеріалам справи, суд доходить висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду беручи до уваги наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 КАС України, особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки, не можуть бути обмежені у праві на отримання в адміністративному суді як усної, так і письмової інформації щодо результатів розгляду справи. Ніхто не може бути обмежений у праві на отримання в адміністративному суді інформації про дату, час і місце розгляду своєї справи та ухвалені в ній судові рішення.

Пунктом 1 ч. 3 ст. 49 КАС України передбачено, що особам які беруть участь у справі надано право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів.

Разом з цим, ч. 2 ст. 49 КАС України встановлено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Крім наявних прав особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов'язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов'язки другої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Згідно з ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Суд зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Якщо особи які беруть участь у справі, не можуть з поважних причин прибути до суду, то відповідно до ч.2 ст.40 КАС України вони зобов'язанні завчасно повідомити суд про неможливість прибуття та її причини. "Завчасно" означає необхідність повідомити у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання.

Так, ч. 3 ст. 33 КАС України передбачено, що судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КАС України, повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Повістка у справах, для яких встановлено скорочені строки розгляду, має бути вручена у строк, достатній для прибуття до суду.

Як видно із матеріалів справи, ухвалою від 08.02.2016 року відкрито провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду на 19.02.2016 року.

Про дату, час і місце судового розгляду справи позивача повідомлено у строки, які передбачені ч. 3 ст. 35 КАС України, а саме 12.02.2016 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 26).

Однак, позивач у судове засідання не прибула, хоча як зазначалось, була належним чином повідомлена про дату, час і місце судового розгляду. Заяву про розгляд справи за її відсутності до суду не подала.

Первинна неявка сторони позивача стала підставою для відкладення розгляду справи на 04.03.2016 року.

19.02.2016 року позивачу надано інформацію про дату, час і місце судового розгляду справи, шляхом надсилання тексту повістки телефонограмою, про що складено довідку (а.с.31).

Крім того, про дату, час і місце судового розгляду справи позивача повідомлено поштовим відправленням, яке вручене їй 24.02.2016 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 38).

04.03.2016 року за вх. № 4297 до суду надійшло клопотання про зупинення провадження у справі, яке підписане ОСОБА_5. Проте, до клопотання жодних документів, які підтверджують повноваження вказаної особи як представника позивача не надано. У матеріалах справи такі документи також відсутні.

При цьому, безпосередньо у судове засідання позивач не прибула, явку уповноваженого представника не забезпечила. Вказані обставини стали підставою для відкладення розгляду адміністративної справи, оскільки клопотань, які б давали можливість провести розгляд справи без участі позивача до суду не надходило.

Зважаючи на наведене, розгляд справи відкладено на 14.03.2016 року, про що повідомлено позивача, шляхом направлення повістки поштою. Повістка отримана позивачем 10.03.2016 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

14.03.2016 року позивач втретє не прибула у судове засідання, хоча, як зазначалося, була належним чином повідомлена про дату, час і місце його проведення. При цьому заяву про розгляд справи за її відсутності суду не подала.

Процесуальною санкцією за повторне неприбуття належним чином повідомленого позивача про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання є залишення позовної заяви без розгляду. Так, в силу ч. 3 ст. 128 КАС України, у разі повторного неприбуття позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічна норма міститься у п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України, якою також передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у попереднє судове засідання чи у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи, що позивач, яка була належним чином повідомлена про дату час та місце судового розгляду тричі поспіль в судові засідання 19.02.2016 року, 04.03.2016 року та 14.03.2016 року не прибула, причини неприбуття суду не повідомила, а тому такі не можуть вважатися поважними, беручи до уваги також і те, що заяви про розгляд справи за її відсутності не подала, суд доходить висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. 155, 165, 186, 254 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання Вінницької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Вінницькій області про залишення без розгляду позовної заяви у справі № 802/115/16-а задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_3 до Вінницької об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України. Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Богоніс Михайло Богданович