Справа № 808/537/16
Суддя: Нечипуренко Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2016-03-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2016 року Справа № 808/537/16 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Нечипуренка О.М., при секретарі Резніченко А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали адміністративної справи

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрнасінняпром"

до: Державної податкової інспекції у Запорізькому районі Головного управління ДФС в Запорізькій області

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

за участі представників сторін:

від позивача - Тамазликарь Л.Й. (довіреність б/н від 01.01.2016)

Цимбал О.О. (довіреність б/н від 01.01.2016)

від відповідача - Дяченко Ю.Т. (довіреність № 3089/8/08-08-10 від 16.10.2015)

ВСТАНОВИВ:

ТОВ "Укрнасінняпром" звернулось до суду із позовом до Державної податкової інспекції у Запорізькому районі Головного управління ДФС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування податкових повідомленнь-рішеннь:

- № про зменшення розміру від'ємного значення суми податку на додану вартість у розмірі 2 950 759,00 грн.;

- № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем 14010100 - Податок на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 70 256,25 грн. в тому числі за основним платежем - 56 205, 00 грн., за штрафними санкціями 14 051,25 грн.

Ухвалою суду від 15.02.2016 року відкрито провадження у адміністративній справі та призначено до судового розгляду на 02.03.2016 року.

За клопотання представника відповідача 02.03.2016 року провадження у справі було зупинено. Судове засідання призначено на 09.03.2016 року.

В судовому засіданні 09.03.2016 року оголошено перерву та розгляд справи продовжено 21.03.2016 р.

У засіданні 21.03.2016 судом, відповідно до ст.160 КАС України, сторонам проголошено вступну та резолютивну частини постанови та оголошено про час виготовлення постанови у повному обсязі.

Відповідно до ст. 41 КАС України, в ході судового розгляду здійснювалось повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів, а саме: комплексу "Камертон".

Представники позивача в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримали у повному обсязі, та надали суду пояснення в їх обґрунтування аналогічні викладеним у позовній заяві та додаткових поясненнях.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечив у повному обсязі, про що подав до суду письмові заперечення. Вважає податкові повідомлення правомірним та просить відмовити у позові у повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи та документи, надані сторонами додатково, заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного:

Відповідно до ст. 9 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд вирішує справи на підставі Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Підставами для визнання незаконними (нечинними) актів в судовому порядку та їх скасування є невідповідність їх вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. Обов'язковою умовою визнання акта недійсним (його скасування) є також порушення у зв'язку з прийняттям відповідного акта прав та охоронюваних законом інтересів фізичної особи, підприємства чи організації - позивача у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, в жовтні 2015 року співробітниками ДПІ у Запорізькому районі ГУ ДФС у Запорізькій області проведена камеральна перевірка декларації з ПДВ за серпень 2015 р. ТОВ "Укрнасінняпром".

За результатами зазначеної перевірки складено акт про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за серпень 2015 р. від 08.10.2015 р. № 87/15-03/36415181.

Відповідно до висновку Акту перевірки ТОВ "Укрнасінняпром" було порушено приписи п. 200.1, п. 200.2, п. 200.4 ст. 200 ПК України та р. V "Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість", а саме:

- завищено суму від'ємного значення, що нараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на загальну суму 2 950 759,00 грн., в тому числі, за серпень 2015 р., у сумі 2 950 759,00 грн.;

- занижено суму податку на додану вартість, яка підлягає нарахуванню за підсумками поточного звітного (періоду) та сплаті до державного бюджету на загальну суму 56 205,00 грн., в тому числі за серпень 2015 р. у сумі 56 205,00 грн.

На підставі Акту перевірки ДПІ у Запорізькому районі ГУ ДФС у Запорізькій області прийняті податкові повідомлення-рішення від 26.10.2015 р.:

- № про зменшення розміру від'ємного значення суми податку на додану вартість у розмірі 2 950 759,00 грн.;

- № про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем 14010100 - Податок на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 70 256,25 грн. в тому числі за основним платежем - 56 205, 00 грн., за штрафними санкціями 14 051,25 грн.

Не погоджуючись з даним повідомленням-рішенням позивач звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд виходить з приписів ч. 3 ст. 2 КАС України, відповідно до яких, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно приписів п. 200.10 ст. 200 ПК України камеральні перевірки податкової звітності з податку на додану вартість платників податку - юридичних осіб проводяться працівниками підрозділів оподаткування юридичних осіб протягом 30 днів, наступних за останнім днем граничного строку подання звітної податкової декларації до органу ДПС або днем фактичного подання уточнюючого розрахунку.

Після спливу терміну проведення камеральної перевірки (30 календарних днів) даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за липень 2015 р. (21.09.2015 р.) ТОВ "Укрнасінняпром" не отримано акт про результати камеральної перевірки щодо виявлених арифметичних та методологічних помилок у податковій звітності з податку на додану вартість за липень 2015 р.

Відповідно п.п. 50.1. ст. 50 гл. 2 р. II ПК України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених ст. 102 даного Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов'язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Виконуючі вимоги діючого законодавства ТОВ "Укрнасінняпром" надано уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок № від 15.10.2015 до податкової декларації з податку на додану вартість за липень 2015 р. (№ від 17.08.2015р.), в якому виправлено самостійно виявлено помилку, а саме сума рр. 22.1 та 23.3.перенесено до р. 24 "Сума від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 22.1 + рядок 23.3) (переноситься до рядка 20.1 наступного звітного (податкового) періоду)" у розмірі 3 088 642 грн.

Також ТОВ "Укрнасінняпром" до декларації з ПДВ за липень 2015р. надано уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок № від 19.10.2015 р., в якому збільшено суму від'ємного значення на 1324 грн., за рахунок збільшення суми податку на додану вартість. Сума збільшення від'ємного значення в подальшому знайшла своє відображення у декларації з ПДВ за жовтень 2015р.

Разом з викладеним, за результатами самоперевірки виявлено помилки заповнення декларації з ПДВ за серпень 2015 р. (№ від 16.09.2015 р.), а саме відсутність даних у сумі 3 089 966 грн. по р. 20 "Від'ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 20.1 + рядок 20.2 + рядок 20.3)", що також було виправлено шляхом подання уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок № від 15.10.2015р., № від 19.10.2015 р.

Надання уточнюючих розрахунків податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок під час проведення камеральної перевірки не суперечить чинному законодавству України.

Відповідно п.п. 3 п. 5 розділу V "Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість" затвердженого наказом Міністерства Фінансів України № 966 від 23.09.2014 року (який був чинний на дату скаладання декларації та акту перевірки) якщо наявна сума від'ємного значення, що підлягає включенню до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду, відображається у рядку 20, то: у разі перевищення такого від'ємного значення (рядок 20) над значенням рядка 18, значення рядка 20 зменшується на значення рядка 18 та відображається у рядку 21.

Зі змісту пп. 75.1.1 п.п 75.1 ст.75 ПК України вбачається, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні органу ДФС виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

Камеральні перевірки податкової звітності з податку на додану вартість платників податку проводяться протягом 30 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку подання звітної податкової декларації до органу ДФС (п. 200.10 ст. 200 ПК України).

В ході камеральних перевірок податкової звітності з податку на додану вартість дані декларацій зіставляються з іншою інформацією, отриманою з інших джерел, а саме:

- аналізуються розбіжності, виявлені за результатами електронної обробки (звірки) податкової звітності з податку на додану вартість;

- обробки даних Єдиного реєстру податкових накладних та баз митниці щодо ВМД, зокрема:

- розбіжності при заповненні податкової декларації з податку на додану вартість: арифметико-логічні помилки при заповненні податкової декларації з податку на додану вартість (додатків), даних податкової декларації з податку на додану вартість та додатків до неї;

- розбіжності між даними податкової декларації з податку на додану вартість і даними митних органів про експортні та імпортні митних декларацій;

- розбіжності між даними податкової декларації з податку на додану вартість і Єдиного реєстру податкових накладних;

- розбіжності між податковими зобов'язаннями та податковим кредитом контрагентів (із заниження податкових зобов'язань, із завищення податкового кредиту) за даними роз шифровок ;

- розбіжності за результатами обробки даних Єдиного реєстру податкових накладних.

Камеральна перевірка є засобом контролю правильності і достовірності даних, вказаних в Податковій декларації. При цьому контроль не обмежується перевіркою правильності арифметичних підрахунків, податковим інспектором оцінюється достовірність показників податкової звітності на основі накопиченої в податковому органі інформації про платника податків, у тому числі одержаної із зовнішніх джерел, і шляхом застосування методів, що ґрунтуються на системі непрямих індикаторів податкової бази.

Камеральна перевірка - це ще й інструмент попереднього відбору платників податків для проведення виїзних податкових перевірок.

Податкова декларація - офіційна заява платника податків про отримані ним за певний період прибутки та розповсюджувані на них податкові знижки та пільги. Згідно з чинним Податковим Кодексом, податкова декларація визначається як документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених Податковим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов'язання, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.

Додатки до податкової декларації є її невід'ємною частиною.

На основі податкової декларації і чинних податкових ставок податковий орган здійснює контроль за величиною податку, що підлягає сплаті.

Платник податку на прибуток подає разом із відповідною податковою декларацією квартальну або річну фінансову звітність (крім малих підприємств) у порядку, передбаченому для подання податкової декларації.

Як вбачається з правової природи податкової декларації, остання складається платником податків в тому числі на підставі даних відображених платником протягом звітного періоду у податкових накладних, зареєстрованих відповідно до вимог чинного законодавства.

Одночасно з складанням податкової декларації, відповідно до "Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість" затвердженого наказом Міністерства Фінансів України № 966 від 23.09.2014 року (який був чинний на дату скаладання декларації та акту перевірки) платник податку складає та подає відповідні додатки, в тому числі додатки в яких відображаються усі операції з ПДВ, в тому числі податкові накладні.

Так, згідно з п. 3.1.1. Методичних рекомендацій щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової декларації платника єдиного податку - фізичної особи - підприємця затверджених наказом Міністерства Фінансів України № 165 від 14.06.2013 року податкова звітність, подана платником ПДВ, проходить арифметичний та логічний контроль - автоматизовану перевірку, складовими якої є:

- перевірка правильності визначення податкового періоду (відповідно до статті 202 Кодексу), своєчасності надання звітності (дотримання строків, встановлених пунктом 49.18 статті 49 та статтею 203, з урахуванням пункту 49.20 статті 49 Кодексу), правильності вибору форми декларації;

- перевірка логічного зв'язку між окремими звітними і розрахунковими показниками, перевірка узгодженості показників, що переносяться з додатків до декларацій, порівняння звітних показників з показниками попередніх звітних періодів.

У рядках Податкової декларації вказаний код додатка, який подається при заповненні цих відповідних рядків:

- додаток Д1 повинен подаватися при заповненні рядку/ рядків 8.1, 8.1.1 і 16.1 -16.1.3 Податкової декларації;

- додаток Д2 - рядку 22;

- додаток ДЗ - рядку 23;

- додаток Д4 - рядку 23.1;

- додаток Д5 - рядку/рядків 1, 10, 14.1, 15;

- додаток Д6 - рядку/ рядків 3, 4, 5, службове поле Ю;

- додаток Д7 - рядку/рядків 15, 16.4 (перевіряється заповнення рядків).

За наявності вказаних додатків обов'язково зіставляється наявність наявних в них показників з відповідними показниками Податкової декларації.

Проводиться перевірка відповідності значень окремих рядків Податкової декларації звітного (податкового) періоду значенням окремих рядків Податкових декларацій попереднього звітного(податкового) періоду, а саме:

- рядок 21 = значенню (рядок 20-рядок 18);

- рядок 20.1 = значенню рядка 24 декларації попереднього звітного( податкового) періоду(з урахуванням графи 6 уточнюючих розрахунків попереднього звітного (податкового) періоду);

-рядок 20=значенню (рядок 20.1+рядок 20.2+рядок 20.3);

-рядок 22= значенню (рядок 19+рядок 21)

-рядок 22.1= заповнюють, якщо від'ємне значення рядка 22 більше "ліміта реєстрації", тобто ( стр.22- "ліміт реєстрації"); якщо від'ємне значення рядка 22 менше або дорівнює "ліміту реєстрації", то рядок 22.1 у декларації не заповнюють;

-рядок 23= значенню ( рядок 22-рядок 22.1);

-рядок 23.3=значенню (рядок 23-23.1-23.2);

-рядок 24= значенню ( рядок 22.1+23.3).

Зі змісту нібито порушень встановлених фахівцями ДПІ вбачається завищення суми від'ємного значення, що нараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного податкового періоду та заниження суми податку на додану вартість, яка підлягає нарахуванню за підсумками поточного звітного (періоду) та сплати до державного бюджету.

Однак в супереч вимогам діючого законодавства фахівці ДПІ в акті перевірки вказують на порушення не наводячи обгрунтовних підстав встановлення фактів порушення (неспівпадання, розбіжності, які призвели до негативних наслідків).

Також поза увагою перевіряючих залишився той факт, що усі інші рядки податкової декларації окрім 24 рядка заповнені у відповідності до дійсних обставин та фактів.

Відсутність даних у рядку 24 не можна кваліфікувати як арифметична або логістична помилка, адже помилка не відбулась. Відбулась не коректна робота програмного забезпечення "МЕДОК", яка при заповненні декларації не здійснила дію зі складання даних рядка 22.1 та 23.3.

Зазначені факти свідчать, що поза увагою перевіряючих залишився той факт, що усі інші рядки податкової декларації окрім 24 рядка заповнені у відповідності до дійсних обставин та фактів. Також фактами підтверджено, що під час проведення камеральної перевірки фахівці податкової не провели, згідно вимог діючого законодавства, поглиблений аналіз даних, занесених у декларацію.

З наданих позивачем доказів та пояснень вбачається, що дійсно невнесення даних у рядок 24 є технічною помилкою, а не умисною дією платника податків та не призвело до негативних наслідків у вигляді недоїмки по сплаті податків.

Аналізуючи вищевикладені факти суд приходить до висновку, що камеральна перевірка була проведена поверхнево без дослідження фактів та встановлення дійсних обставин, з ігноруванням приписів та вимог чинного законодавства.

Як вбачається з Акту перевірки фахівцями ДПІ у Запорізькому районі ГУ ДФС у Запорізькій області не виявлено жодних розбіжностей між даними податкової декларації з податку на додану вартість з даними Єдиного реєстру податкових накладних, митних органів про експортні та імпортні митні декларації чи заниження податкових зобов'язань, чи завищення податкового кредиту) за даними розшифровок.

Тобто, в ході камеральної перевірки податкової звітності з податку на додану вартість не виявлено фактів, що можуть свідчити про порушення ТОВ "Укрнасінняпром" податкового, валютного та іншого законодавства, які призвели до заниження суми податкового зобов'язання.

Таким чином, не існує жодних законних підстав в рамках камеральної перевірки стверджувати, що з боку ТОВ "Укрнасінняпром" були вчинені порушення п. 200.1, п. 200.2, п. 200.4 ст. 200 ПК України оскільки сума, вказана у деклараціях з податку на додану вартість відповідає даним податкового та бухгалтерського обліку та підтверджується первинними документами, передбаченими законодавством України.

Доказом зазначеного є відомості Єдиного реєстру податкових накладних, державних реєстрів, а також данні, вказані в Декларації з податку на додану вартість.

Статтею 14 ПК України передбачено визначення понять, які вживаються в Кодексі. В даній статті поняття арифметичні, методологічні або логічні помилки відсутні.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог ст. 86 ПК України.

У гл.11 р.ІІ ПК України не передбачено застосування відповідальності до платників податків у разі виявлення арифметичної-логічних порушень.

Враховуючи вищенаведене, ПК України не передбачено визначення арифметичної або методологічної помилки, та відповідальності за дані помилки.

Поняття арифметичної чи методологічної помилки закріплено у роз'ясненні Комітету ВРУ з питань фінансів і банківської діяльності від 20.03.2001 р. № 06-10/167, а також у листі ДПА України від 06.07.01 № 9018/7/23-3317. Згідно з цим роз'ясненням під терміном "арифметична помилка" слід розуміти помилки або описки, допущені платником податку при заповненні декларацій (розрахунків) або додатків до них, зокрема, при виконанні арифметичних дій, передбачених при обчисленні об'єкта оподаткування з метою визначення податкових зобов'язань з податку, збору, обов'язкового платежу (додавання або вирахування відповідних рядків), а також описки, допущені при перенесенні даних із додатків, на підставі яких заповнюються відповідні рядки декларації (неправильно поставлено кому при застосуванні одиниці виміру, неправильно перенесено підсумок з додатка тощо).

Аналогічні помилки можуть бути допущені і при веденні податкового обліку у відповідних реєстрах, а також при перенесенні даних податкового обліку з реєстрів у декларацію з ПДВ підприємства, рядках декларації або у додатках до неї.

У рядку 24 декларації з ПДВ містяться посилання на конкретні рядки декларації (22.1 та 23.3), а не навпаки, тому відомості, що містяться в рядках 22.1 та 23.3 мають первинний характер та наявність у них будь-яких величин формує значення рядка 24 декларації.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що позивачем було подано уточнюючий розрахунок, в якому було виправлено описку в р. 24, проте фахівцями ДПІ у Запорізькому районі ГУ ДФС у Запорізькій області зазначеного не було взято до уваги.

Тобто, якби при перевірці декларації з податку на додану вартість фахівці ДПІ у Запорізькому районі ГУ ДФС у Запорізькій області звернули увагу на заповнення рядків 22.1 та 23.3 вони виявили б описку та не провадили дії зі складання незаконного та необґрунтованого Акту камеральної перевірки.

Дослідженими судом доказами спростовується твердження відповідача про порушення позивачем п. 5 розділу V "Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість" затвердженого наказом Міністерства Фінансів України № 966 від 23.09.2014 року (який був чинний на дату скаладання декларації та акту перевірки), оскільки, позивач виконав обов'язок щодо повноти заповнення податкової звітності, а саме: в декларацій з податку на додану вартість заповненні р.р. 22.1 та 23.3, які мають первинний характер.

Зважаючи на вищевикладене, уточнюючий розрахунок № від 15.10.2015р., наданий до декларації з податку на додану вартість, не збільшував і не зменшував значення рядка 24, а виправив описку в податковій звітності з ПДВ.

Застосовуючи санкції, передбачені податковими повідомленнями-рішеннями № від 26.10.2015 р. та № від 26.10.2015 р., ДПІ у Запорізькому районі ГУ ДФС у Запорізькій області при прийнятті наступних декларацій з ПДВ мало кожного разу складати акт перевірки, адже, у наступних податкових періодах ТОВ "Укрнасінняпром", надаючи декларації з ПДВ, у рядку 24 зазначало суму податкового кредиту, з урахуванням операцій за період.

Так, у декларації за листопад 2015 року значення рідка 24 містить суму в розмірі 2 576 143,00 грн., а уточнюючий розрахунок за жовтень містить значення рядка 24 в сумі 2 747 152,00 грн.

Приймаючі до уваги формулу, за якою формується значення рядка 24 вбачається, що у попередніх деклараціях для формування значення рядка 24 було застосовано данні попередніх періодів, в тому числі і за липень 2015 року.

За таких умов суд приходить до висновку, що дії ДПІ у Запорізькму районі ГУ ДФС у Запорізькій області при складанні акту перевірки та податкових повідомлень-рішень про результати камеральної перевірки за липень були не законні та не обґрунтовані, і якби дійсно існували порушення законодавства з боку позивача подальші декларації не приймалися б податковим органом або існували б акти перевірок та складались податкові повідомлення-рішення.

Приписами п.п. 7.6. п. 7 Наказу ДПА України від 10.04.2008 N 233, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2008 р. за N 320/15011 "Про подання електронної податкової звітності" зазначено, якщо надіслані податкові документи сформовано з помилкою, то платнику податків надсилається друга квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття податкових документів в електронному вигляді із зазначенням причин. На цю квитанцію накладається ЕЦП органу ДПС, здійснюється її шифрування та надсилання платнику податків засобами телекомунікаційного зв'язку. Другий примірник другої квитанції в електронному вигляді зберігається в органі ДПС.

Проте, в супереч зазначеної норми діючого законодавства, відповідач надіслав позивачу квитанцію в електронному вигляді із зазначенням про прийняття податкового документу з помилкою. Такі дії відповідача свідчать про порушення приписів діючого законодавства стосовно порядку прийняття податкової звітності та про відсутність встановлених суттєвих порушень діючого податкового законодавства з боку позивача. Також зазначений факт свідчить про створення штучних несприйнятливих умов, на підставі яких податковий орган набув нібито законних підстав для проведення перевірки.

Відповідно до п. 2 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569, електронний рахунок у системі електронного адміністрування ПДВ - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який платником перераховуються кошти з власного поточного рахунку в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), а також у сумах, недостатніх для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов'язань з цього податку.

Пунктом 13 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року № 569 передбачено, що платник податку має право отримувати у ДФС інформацію про стан свого електронного рахунка, а також суму податку, на яку він має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН.

Інформація про рух коштів на електронних рахунках платникам податку надається ДФС України за відповідним запитом платника на безоплатній основі без обмеження кількості запитів та у часі.

Електронні сервіси для платників податків в системі електронного адміністрування ПДВ представлені на офіційному порталі ДФС України у розділі "Електронна звітність" > "Електронні сервіси для платників податків в системі електронного адміністрування ПДВ" за адресою: http://sfs.gov.ua/elektronna-zvitnist/elektronni-servisi-dlya-platnikiv-poda/.

Електронні форми податкових накладних, запитів до ЄРПН та відповідей із ЄРПН можна отримати на офіційному порталі ДФС України у розділі "Електронна звітність" > "Платникам податків про Єдиний реєстр податкових накладних" > "Інформаційно-аналітичне забезпечення" за адресою: http://sfs.gov.ua/elektronna-zvitnist/platnikam-podatkiv-pro-ed/informatsiyno-analitichne-za/.

При поданні податкових документів в електронній формі платникам податків та контролюючим органам необхідно дотримуватись вимог Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженої наказом ДПА України від 10.04.2008 №233.

Згідно з п. 4 розділу ІІ Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв'язку, затвердженої наказом ДПА України від 10.04.2008 № 233 Податкові документи в електронному вигляді з обов'язковими реквізитами (у тому числі з електронним цифровим підписом платника податків (його посадових осіб)), подані відповідно до вказаної Інструкції, згідно із законодавством є оригіналами, мають юридичну силу, повинні зберігатися та можуть використовуватися під час судового або досудового вирішення спорів.

Із наданих позивачем доказів та пояснень судом встановлено, що з метою правильного та повного відображення у податковій декларації усіх даних з ПДВ у день складання декларації позивач кожного разу звертався до податкового органу з метою отримання витягу з системи електронного адміністрування ПДВ.

Так, позивачем на його запит з системи електронного адміністрування ПДВ були отримані наступні витяги:

1. Витяг № 17303275 від 17.08.2015 року, відповідно до якого у рядку 2 зазначено суму податку в розмірі 3 122 379,05 грн.

2. Витяг № 16303436 від 16.09.2015 року, відповідно до якого у рядку 2 зазначено суму податку в розмірі 2 950 759,42 грн.

3. Витяг № 19303677 від 19.10.2015 року, відповідно до якого у рядку 2 зазначено суму податку в розмірі 2 889 532,30 грн.

4. Витяг № 19303874 від 19.11.2015 року, відповідно до якого у рядку 2 зазначено суму податку в розмірі 2 775 430,74 грн.

5. Витяг № 16304006 від 16.12.2015 року, відповідно до якого у рядку 2 зазначено суму податку в розмірі 2 644 087,82 грн.

Зазначені вище факти свідчать про наявність підтверджених податковим органом сум ПДВ, в тому числі і за період у якому відбулась камеральна перевірка та є доказом безпідставного складання акту перевірки та виданням оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, а також доказом, який спростовує висновки акту перевірки та встановлює факт поверхневого проведення камеральної перевірки в супереч приписів діючого законодавства без відповідного поглибленого аналізу податкової декларації та додатків до неї.

Таким чином, наведені вище докази та встановлені факти свідчать про необґрунтованість висновків фахівців ДПІ у Запорізькому районі ГУ ДФС у Запорізькій області про наявність порушень з боку позивача, про які зазначено в Акті перевірки, а існують достатні законні підстави для скасування податкових повідомлень рішень.

Аналізуючи викладені обставини встановлюється факт, що податковий орган з одного боку, в ході камеральної перевірки, виявив порушення при складанні податкової декларації, а з іншого боку - прийняв декларацію через електронну систему та видає витяги електронної системи адміністрування податків, якими підтверджує факт законності наявності податкового кредиту, який відображається у рядку 24 податкової декларації.

Згідно ст.ст. 6, 8, 19 Конституції України "В Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії...", "Органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.", "Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України".

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що посадові особи ДПІ своїми діями порушили встановлений Податковим кодексом України порядок проведення перевірки та зробили неправомірні висновки щодо наявності порушень законодавства.

Зважаючи на викладене за результатом розгляду справи, суд приходить до висновку, що виявлені в акті порушення не підтверджуються матеріалам справи, посадові особи ДПІ своїми діями порушили встановлений Податковим кодексом України порядок проведення перевірки та зробили неправомірні висновки щодо наявності порушень законодавства, а тому спірні податкові повідомлення - рішення винесено безпідставно та є таким, що підлягають скасуванню.

Частиною 2 ст. 71 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З огляду на припис наведеної норми процесуального права при розгляді судом спору щодо правомірності рішення органу державної податкової служби, яким платнику податків донараховані податкові зобов'язання чи зменшені податкові вигоди, контролюючий орган має доводити недобросовісність платника податків

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що відповідач не довів правомірність прийнятих ним податкових повідомленнь-рішеннь від 26.10.2015 р.:

-№ про зменшення розміру від'ємного значення суми податку на додану вартість у розмірі 2 950 759,00 грн.;

-№ про збільшення суми грошового зобов'язання за платежем 14010100 - Податок на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у розмірі 70 256,25 грн. в тому числі за основним платежем - 56 205, 00 грн., за штрафними санкціями 14 051,25 грн.

Відповідно до ст.162 КАС України у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійсненні нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

Керуючись ст. ст. 94, 158, 160, 162, 163, 167 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Запорізькому районі Головного управління ДФС в Запорізькій області від 26.10.2015 № та № .

Судовий збір у розмірі 45 315,24 грн. (сорок п'ять тисяч триста п'ятнадцять гривень 24 коп.) присудити на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Укрнасінняпром" () за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Запорізькому районі Головного управління ДФС в Запорізькій області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України, або прийняття постанови у письмовому провадженні - з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції

Суддя О.М. Нечипуренко