Справа № 806/286/16
Суддя: Нагірняк Микола Федорович
Дата ухвалення: 2016-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

806/286/16

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

26 лютого 2016 року м.Житомир Справа № 806/286/16

Категорія 5.1.2

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Нагірняк М.Ф., розглянувши адміністративну справу за позовом Державної екологічної інспекції у Житомирській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЧНР" про застосування заходів реагування,-

.

в с т а н о в и в:

Державна екологічна інспекція у Житомирській області звернулась з позовом, в якому просить частково зупинити господарську діяльність Товариства з обмеженою відповідальністю "ЧНР".

Позивач одночасно подав клопотання, в якому просить розстрочити сплату судового збору за подачу адміністративного позову до моменту ухвалення судового рішення. В обґрунтування Позивачем зазначено, що Державна екологічна інспекція у Житомирській області, яка фінансується за рахунок держави, не має можливості оплатити судовий збір, у зв'язку з відсутністю відкритих асигнувань спеціального фонду державного бюджету за відповідним кодом економічної класифікації видатків на момент подачі позову.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначається Законом України "Про судовий збір".

Так, питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір". Так, положеннями ст. 8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначене положення кореспондується з приписами ч. 1 ст. 88 КАС України, а саме: суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду.

Відповідно до Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" № 484-VIII від 22.05.2015 року, Кабінет Міністрів України зобов’язано забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Як зазначено в Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року N 2, бюджетні установи мають право на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Така ж позиція викладена у рішеннях Вищого адміністративного суду України (ухвали Вищого адміністративного суду України від 20 січня 2014 року (36722122), від 15 квітня 2014 року (38331796), від 29 липня 2014 року (39942890) від 25 вересня 2015 року (51554263).

За таких обставин, підстави для розстрочення Державній екологічній інспекції у Житомирській області сплати судового збору відсутні.

Керуючись ст.ст. 88, 160, 165 КАС України, суддя -

у х в а л и в:

Відмовити Державній екологічній інспекції у Житомирській області в задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору до моменту ухвалення судового рішення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя М.Ф. Нагірняк