Справа № 806/2368/15
Суддя: Романченко Євген Юрійович
Дата ухвалення: 2015-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про залишення без руху позовної заяви)

24 червня 2015 року Житомир Справа № 806/2368/15

Категорія 5.1.1

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Романченко Є.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, що діє у своїх інтересах та в інтересах своїх малолітніх дітей: ОСОБА_2, ОСОБА_3, та ОСОБА_4, що діє у своїх інтересах та в інтересах своєї підопічної ОСОБА_5 до Державної фіскальної служби України, Володарсько-Волинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області про надання права ведення обліку платника податків без цифрового ідентифікатора (індивідуального номера, номера облікової картки платника податків, обліку платника податків без використання серії та номеру паспорту) і заміною його на ідентифікацію за прізвищем, іменем та по батькові, роком народження та місцем реєстрації і проставленням відмітки в паспорті,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1, що діє у своїх інтересах та в інтересах своїх малолітніх дітей: ОСОБА_2, ОСОБА_3, та ОСОБА_4, що діє у своїх інтересах та в інтересах своєї підопічної ОСОБА_5 звернулися до суду з позовом, у якому просять зобов'язати Державну фіскальну службу України:

- вилучити інформацію про них, яка була надана під час отримання ІІН та у подальшому не вносити інформацію до Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, використовуючи цифрові кодифікатори;

- зберегти за ними форму обліку платників податків за: прізвищем, іменем та по батькові, роком народження та місцем проживання (ст. ст. 28,294,296 ЦК України).

А також зобов'язати Володарсько - Волинську об'єднану державну податкову інспекцію Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області:

- вилучити інформацію про них, яка була надана під час видачі ІІН та у подальшому вести їх облік як платників податків за раніше встановленими формами обліку - без застосування цифрового ідентифікатора та ведення обліку платників податків без використання серії та номеру паспорту, а саме за: прізвищем, іменем та по батькові, роком народження та місцем реєстрації;

- знищити інформацію про них у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов'язкових платежів;

- проставити (на стор. 7, 8 або 9) у паспортах ОСОБА_4 та ОСОБА_1 відмітку про наявність права здійснювати будь - які платежі без цифрового ідентифікатора та завірити підпис відповідальної особи гербовою печаткою;

- видати малолітнім позивачам ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 довідки з текстом: "Має право здійснювати будь - які платежі без цифрового ідентифікатора" та завірити підпис відповідальної особи круглою гербовою печаткою;

- після отримання позивачами ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 паспорта громадянина України, внести на стор. 7, або 8, або 9 запис про наявність права здійснювати будь - які платежі без цифрового ідентифікатора та завірити підпис відповідної особи круглою гербовою печаткою.

Адміністративний позов не відповідає вимогам статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, зважаючи на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Частиною 1 статті 6 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

У випадках, установлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб (ч. 2 ст. 6 КАС України).

Згідно зі п. 6 ч. 1 ст. 3 КАС України, зверненням до адміністративного суду про захист прав, свобод та інтересів або на виконання повноважень у публічно-правових відносинах є адміністративний позов.

Відповідно до статті 104 КАС України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Згідно зі ч. 1 ст. 105 КАС України, адміністративний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви особисто позивачем або його представником. Позовна заява може бути надіслана до адміністративного суду поштою.

Вимоги до позовної заяви встановлені статтею 106 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, пунктом 2 і 4 частини 1 цієї статті КАС України передбачено, що у позовній заяві зазначаються: ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи захисту свого публічного права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких суб'єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.

При цьому суд звертає увагу позивачів на те, що до адміністративного суду вправі звернутися кожна особа, яка вважає, що її право чи охоронюваний законом інтерес порушено чи оспорюється, позаяк підставою для звернення особи за до суду з позовом є її суб'єктивне уявлення, особисте переконання в порушенні прав чи свобод.

Отже, чинним Кодексом адміністративного судочинства України не передбачена можливість колективного звернення до адміністративного суду. Особа або її уповноважений представник чи законний представник у разі порушення прав, свобод та інтересів неповнолітніх осіб, які досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, непрацездатних фізичних осіб і фізичних осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, а саме: батьки, усиновлювачі, опікуни, піклувальники чи інші особи, визначені законом, може звернутися до суду з відповідною позовною заявою до суб'єкта владних повноважень за захистом порушених прав, свобод або інтересів, якщо, на її думку, вони порушені рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень - відповідача.

За таких обставин, позовна заява позивачів не відповідає вимогам ст. 106 КАС України, звернення з даним позовом не узгоджується із приписами цього Кодексу.

ОСОБА_1 та ОСОБА_4 мають право звернутися до суду за захистом своїх прав і свобод, а також у інтересах своїх дітей та підопічної з окремими позовними заявами до суб'єкта владних повноважень про оскарження рішень, дій чи бездіяльності та/або зобов'язання вчинити певні дії, оформленими відповідно до вимог КАС України, зокрема ст. 106 цього Кодексу, або з новою позовною заявою у межах даного звернення. Проте із зазначенням позивачем одного із них та, відповідно, про зобов'язання відповідачів вчинити певні дії на користь такого позивача та/або на користь особи або осіб законним представником яких є такий позивач, оформленої з урахуванням викладеного вище.

Разом з цим позивачам необхідно врахувати, що ч. 3 ст. 106 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб'єктом владних повноважень. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Позови та заяви, які подаються до судів, можуть містити декілька самостійних вимог, кожна з яких є об'єктом сплати судового збору.

Прохальна частина позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_4 містить сім вимог немайнового характеру.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення до суду, надалі - Закон) встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,06 розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява.

Згідно зі ч. 3 ст. 6 Закону, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Отже, з позовних заяв, що містять кілька вимог немайнового характеру, судовий збір справляється з кожної вимоги окремо.

Такий висновок узгоджується із постановою Пленум Вищого адміністративного суду України від 23.01.2015 № 2 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року N 3674-VI "Про судовий збір"".

Зважаючи на викладене, за звернення до суду з позовними заявами, в яких пред'явлено сім немайнових вимог, ураховуючи розмір мінімальної заробітної плати встановленої на 1 січня 2015 року, під час подачі позовів до суду необхідно сплати судовий збір у розмірі 511,56 грн кожному позивачу.

До позову додано квитанцію від 03 червня 2015 року, якою підтверджено сплату судового збору ОСОБА_4 лише в сумі 75,00 грн.

Більш того, позивачами, які не є суб'єктами владних повноважень, не було додано до позовної заяви копії всіх документів, що приєднуються до неї, для відповідачів.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтею 106 КАС України.

У відповідності до ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху із встановленням позивачам строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- нової позовної заяви із зазначенням у ній позивачем ОСОБА_1 чи ОСОБА_4 до відповідачів, оформленої з урахуванням вимог визначених ст.ст. 105 - 106 Кодексу адміністративного судочинства України, разом з її копіями та копіями всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів;

- оригіналу документа про сплату судового збору, обрахованого відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір", на рахунок Житомирського окружного адміністративного суду № 4002 за такими реквізитами: отримувач коштів - УДКСУ у м. Житомирі, код отримувача - 38035726, банк отримувача - ГУДКСУ у Житомирській області, МФО - 811039, код класифікації доходів бюджету (код платежу) - 22030001, код ЄДРПОУ суду 34854954, чи доказів наявності пільг щодо сплати судового збору, перелічених у ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Керуючись статтями 106, 108, 165, 186 КАС України,

у х в а л и в :

Залишити позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_4 без руху.

Надати строк для усунення недоліків до 15 липня 2015 року.

Якщо в даний строк недоліки, які зазначені в ухвалі, не будуть усунуті, позовна заява буде повернута позивачам .

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Є.Ю. Романченко