Справа № 813/6746/14
Суддя: Яворський Іван Олександрович
Дата ухвалення: 2016-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2016 року Справа № 876/3103/15

Львівський апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Яворського І.О.,

суддів: Кухтея Р.В., Носа С.П.

секретаря судового засідання Гелецького П.В.

з участю осіб:

позивача по справі: не з'явився

відповідача по справі: представника Шиби А.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Укр-вуглепром» на постанову Львівського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2015 року по справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Укр-вуглепром» до Державної податкової інспекції у Франківському районі м. Львова про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 13.06.2014 року № про зменшення розміру від'ємного значення податку на додану вартість в сумі 421 116 грн.,

У С Т А Н О В И В:

Позивач, товариство з обмеженою відповідальністю «Укр-вуглепром» в жовтні 2014 року звернулося з позовом в суд до Державної податкової інспекції у Франківському районі м. Львова про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 13.06.2014 року № про зменшення розміру від'ємного значення податку на додану вартість в сумі 421 116 грн.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що за квітень 2014 року подав декларацію, у рядку 22 якої залишок від'ємного значення попереднього звітного (податкового) періоду становив 421 116 грн. Ця сума накопичена в інших звітних періодах, про що зазначено в уточненні до податкової декларації. Таким чином, при заповненні додатка Д2 до декларації за квітень 2014 року допущена механічна помилка, виправлена шляхом подання уточнень до декларації за квітень 2014 року. Довідкою Д2, поданою 23.09.2014 року внесено уточнення в рядки 22 та 24 декларації, де вказано звітний (податковий) період, у якому виникла сума залишку від'ємного значення попереднього звітного (податкового) періоду, за вирахуванням суми податку, яка підлягає сплаті до бюджету за підсумками поточного звітного періоду.

Постановою Львівського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2015 року в справі №813/6746/14 в задоволенні адміністративного позову було відмовлено.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням товариством з обмеженою відповідальністю «Укр-вуглепром» подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Львівського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2015 року в справі №813/6746/14 та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального права та неповне з'ясування фактичних обставин справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, судова колегія приходить до висновку, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, оскаржувану постанову скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог. При цьому колегія суддів виходить з наступних міркувань.

Згідно даних податкової декларації з ПДВ за квітень 2014 року ТзОВ «Укр-вуглепром» задекларовано наступні показники: позитивне значення різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду - 164 322 грн., залишок від'ємного значення попереднього звітного (податкового) періоду, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду - 585 438 грн. Залишок від'ємного значення, який після бюджетного відшкодування включається до складу податкового кредиту наступного податкового періоду - 421116 грн. Такі ж відомості зазначені і у довідці про залишок суми від'ємного значення попередніх податкових періодів, що залишається непогашеним після бюджетного відшкодування, отриманого у звітному податковому періоді, та підлягає включенню до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (Д2), поданої 20.05.2014 р.

Позивач факт помилковості включення такої суми мотивував технічною помилкою.

Проведеною перевіркою, результати якої оформлені актом про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість від 27.05.2014 р. №1086/15-01/31526887 встановлено, що за березень 2014 року позивачем подано до ДПІ у Франківському районі м. Львова Головного управління Міндоходів у Львівській області Довідку щодо сум залишку від'ємного значення попередніх податкових періодів, що залишається непогашеним після бюджетного відшкодування, отриманого у звітному податковому періоді, та підлягає включенню до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (додаток 2 до декларації за квітень 2014р.) заповнену з порушенням вимог вищенаведеного Наказу №678, а саме: - в графі 2 Довідки невірно вказаний звітний період, у якому виникла сума залишку від'ємного значення попереднього звітного (податкового) періоду в розмірі 421 116,0 грн., зокрема: за даними платника сума залишку від'ємного значення попереднього звітного (податкового) періоду складає 421 116,0 грн., за даними перевірки 0,0 грн., відхилення «-421116,0» грн. (в графі 2 слід відображати залишок від'ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів).

На підставі вищезазначеного акта ДПІ у Франківському районі м. Львова ГУ Міндоходів у Львівській області винесено податкове повідомлення-рішення від 13.06.2014 року № форма «В4», яким зменшено розмір від'ємного значення суми податку на додану вартість у розмірі 421 116 грн.

Уточнені дані подані позивачем у довідці про залишок суми від'ємного значення попередніх податкових періодів, що залишається непогашеним після бюджетного відшкодування, отриманого у звітному податковому періоді, та підлягає включенню до складу податкового кредиту наступного податкового періоду (Д2) лише 23.09.2014 р. - після винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до пункту 200.1 ст. 200 ПК сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов'язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Пунктом 200.2 цієї статті встановлено, що при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.

При від'ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу), а в разі відсутності податкового боргу - зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (пункт 200.3 цієї статті).

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України встановлено, що органи державної податкової служби мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться органами державної податкової служби в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на органи державної податкової служби.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні органу державної податкової служби виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків (підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України).

Згідно пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов'язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, а також отриманих в установленому законодавством порядку органом державної податкової служби документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні органу державної податкової служби (підпункт 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України).

Аналогічні положення містяться у Порядку оформлення результатів документальних перевірок з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, затвердженому Наказом ДПА №984 від 22 грудня 2010 року та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України за N34/18772 від 12 січня 2011 року.

Таким чином, з огляду на зміст вищенаведених норм, під час проведення камеральної перевірки не можуть перевірятися інші питання, крім перевірки податкової звітності суцільним рядком. Документами, що мають відношення до такої перевірки, є саме податкові декларації (розрахунки) і ніякі інші. Якщо ж під час проведення камеральної перевірки буде виявлено порушення податкового законодавства, податковий орган має право призначити та провести документальну (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) перевірку платника податків.

Згідно з актом камеральної перевірки перевірці підлягала податкова звітність з податку на додану вартість, натомість податковим органом фактично було перевірено порядок визначення складу податкового кредиту та від'ємного значення, а також правильність їх нарахування. А це, відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, є предметом документальної перевірки, а не камеральної.

Водночас колегія суддів касаційної інстанції відзначає, що за змістом підпункту 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов'язаний самостійно визначити суму грошових зобов'язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов'язань, суми бюджетного відшкодування та/або від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток або від'ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Вимоги наведеної норми беззаперечно вказують на те, що сума від'ємного значення з конкретного податку має визначатись внаслідок проведення перевірки результатів діяльності платника податків, а не даних податкових декларацій.

З цього слідує, що позовні вимоги товариства підлягають до задоволення, а постанова суду першої інстанції скасуванню.

Керуючись ч. 3 ст. 160, ст.195, ст.196, п.3 ч.1 ст.198, ст.202, ч.2 ст.205, ст.207, ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Укр-вуглепром» задовольнити, постанову Львівського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2015 року в справі №813/6746/14 - скасувати та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 13.06.2014 року №, яким зменшено розмір від'ємного значення податку на додану вартість в сумі 421 116 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом двадцяти днів з дня набрання постановою законної сили, а у разі складення постанови в повному обсязі, відповідно до ч.3 ст. 160 КАС України - з дня складення постанови в повному обсязі.

Головуючий суддя-доповідач І.О. Яворський

Судді Р.В. Кухтей

С.П. Нос

Повний текст виготовлено 21.03.2016 року