Справа № 824/206/16-а
Суддя: Дембіцький Павло Дмитрович
Дата ухвалення: 2016-03-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

824/206/16-а

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 березня 2016 р. м. Чернівці Справа № 824/206/16-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Дембіцький П.Д., розглянувши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Букоімпекс ЛТД" до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області про визнання протиправними дій,-

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Букоімпекс ЛТД" (далі - позивач) звернулося до суду із вказаним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним дії Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області у щодо складання акту про недопущення посадових осіб органу державно - будівельного контролю на об'єкти будівництва від 24.02.2016 р.;

- визнати протиправним дії Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області у щодо складання Протоколу від 24.02.2016 р. про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- скасувати Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 24.02.2016 року, яким ТОВ "Букоімпекс ЛТД" зобов'язано допустити до 24.03.2016 року службових осіб відповідача на перевірку;

Разом з позовною заявою позивачем надано клопотання про забезпечення адміністративного позову в якому позивач просить зупинити дію Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 24.02.2016 року та Постанови № 4/16/1024-1.20/2-611 від 09.03.2016 року до вирішення справи по суті.

Перевіривши позовну заяву на предмет дотримання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, суд залишає її без руху з наступних підстав.

Статтею 6 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно зі ст. 105 КАС України позов пред'являється до адміністративного суду у формі позовної заяви, яка має відповідати вимогам, встановленим ст. 106 КАС України.

Частиною 3 ст. 106 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно ст. 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст.3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

Розміри ставок судового збору визначено ст. 4 цього Закону. Так, за подання до суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати (1378,00 грн.) За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою ставка судового збору становить 1 розмір мінімальної заробітної плати (1378,00 грн.).

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про державний бюджет України на 2016 р." з 1 січня 2016 р. розмір мінімальної заробітної плати становить 1378,00 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, зміст та характер заявлених вимог майновий та немайновий. Оскільки позовна заява містить три вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, тому судовий збір сплачується за кожну вимогу окремо.

Отже, для подачі позову до суду позивачу необхідно було сплатити судовий збір за три вимоги немайнового характеру по 1378,00 грн. за кожну вимогу, та за одну вимогу майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати 1378,00 грн. Відповідно (1378,00 Х 3 + 1378,00 = 5512,00 грн.).

Натомість, позивачем сплачено судовий збір в розмірі 1378,00 грн., про що свідчить Платіжне доручення № 153 від 22.03.2016 р. А також надано платіжне доручення № 156 від 23.03.2016 року за вжиття заходів щодо забезпечення. Відтак, недоплата розміру судового збору складає 4134,00 грн.

Судом також встановлено, що позивачем до матеріалів справи надано платіжне доручення № 143 від 10.03.2016 року на суму 4134,00 грн. та № 142 від 18.03.2016 року. Вищевказані платіжні доручення були надані позивачем у адміністративній справі № 824/204/16-а, позовні заява у якій була повернута позивачу 22.03.2016 року.

Згідно Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України “Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України “Про судовий збір” від 23.01.2015 р. № 2 доведено до відома суддів результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України “Про судовий збір”.

У роз'ясненні зазначено, що як свідчить практика, є випадки, коли позивачі подають платіжні документи, якими оплачувався судовий збір за звернення до суду в інших справах або одне платіжне доручення (кілька оригіналів, завірених банківською установою) в кількох справах одночасно.

У першому випадку позовна заява залишається судом без руху через відсутність документа, який підтверджує сплату судового збору.

Крім того, правом повторного звернення до адміністративного суду наділені позивачі, яким позовну заяву повернуто.

У зв’язку з цим правила частини четвертої статті 6 Закону про судовий збір стосовно використання первісного документа про сплату судового збору також поширюються на випадки повторного звернення до адміністративного суду з позовною заявою, яка була повернута судом.

Разом із цим Пленум ВАСУ звертає увагу на те, що в окреслених випадках у разі додання до повторно поданої позовної заяви первісного документа про сплату судового збору суд зобов’язаний перевірити, чи не повернута ця сума з бюджету. Такий обов’язок суду випливає зі змісту пункту 6 постанови Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 року № 845 «Про затвердження Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників», якою передбачено можливість стягувача вибирати, який розрахунковий документ подавати до органу Казначейства для виконання: оригінал чи копію. Тобто законодавство створило ситуацію, за якої оригінал розрахункового документа може знаходитися в платника судового збору, хоча судовий збір йому повернуто на підставі копії розрахункового документа.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовна заява подана без додержання вимог ст. 106 КАС України.

Частина 1 ст. 108 КАС України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Суд вважає, що без усунення вказаних вище недоліків, неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі, тому надає позивачеві строк для їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 106, 160, 165 та ч. 1 ст. 108 КАС України, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити п'ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальні частині ухвали, з дати отримання копії ухвали.

3. Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

4. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута заявникові.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст. 185, 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом п’яти днів з дня проголошення. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя П.Д. Дембіцький