Справа № 823/96/16
Суддя: В.О. Гаврилюк
Дата ухвалення: 2016-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2016 року справа № 823/96/16

09 год. 40 хв. м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилюка В.О.,

суддів Рідзеля О.А., Тимошенко В.П.,

секретар судового засідання - Будченко А.Ю.,

за участю представників:

позивача - Станкевич О.О.,

відповідача - Єременко Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом приватного підприємства "Надія" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконними дій, визнання незаконною та скасування постанови,

встановив:

Приватне підприємство "Надія" подало позов, в якому просить:

- визнати незаконними дії відповідача зі складення акту перевірки від 30.12.2015, зі складення протоколу про правопорушення від 30.12.2015, зі складення припису від 30.12.2015;

- визнати незаконною та скасувати постанову № 001/40-212-10/297 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.01.2016.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що дії відповідача зі складання акту перевірки, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, припису від 30.12.2015 є неправомірними та незаконними, оскільки порядок та підстави їх прийняття не відповідають законодавчим нормам та дійсним обставинам справ.

Позивач вказує на те, що акт перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис від 30.12.2015 він отримав 13 січня 2015 року, а тому в порушення абзацу 2 пункту 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою КМУ від 06 квітня 1995 року № 244, у позивача залишився лише один день для реагування на зазначені повідомлення, що унеможливлювало надання вчасних та належних пояснень підприємством щодо обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

Окрім того, фактично перевірка тривала один день 24 грудня 2015 року і була проведена двома інспекторами у присутності представника замовника СТОВ "Перемога", під час проведення перевірки начальник будівельної дільниці ПП "Надія" не був присутній, хоча і перебував у цей день на об'єкті, але до проведення перевірки не залучався, та і не мав відповідних повноважень представляти інтереси ПП "Надія", усно йому було повідомлено, що перевіряється СТОВ "Перемога".

На думку позивача, фактична перевірка проводилася на чотири дні раніше, ніж дата складання Акту. Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності також датуються 30 грудня 2015 року та не містять ні підписів присутніх при перевірці осіб, ні відміток про відмову таких осіб від підпису та/чи отримання примірників документів. Перевірка проводилися двома інспекторами , проте другим інспектором Скляровим О.С. ніяких документів за результатами проведення перевірки не складалось, і в складанні вищезазначених акту, протоколу та припису ним участь не приймалась. А отже позивач припускає, що зазначеним інспектором порушень виявлено не було.

Крім того, позивач стверджує, що зафіксовані в акті перевірки порушення не можуть бути підставою для відповідальності, оскільки відповідальність настає саме за виконання робіт з порушенням, тоді як вказані в акті порушення не відносяться до виконання будівельних робіт.

Представник позивача в судовому засіданні адміністративний позов підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити.

В письмових запереченнях на адміністративний позов відповідач просив в його задоволенні відмовити повністю, зазначивши при цьому, що посадовими особами відповідача 24.12.2015 здійснено позапланову перевірку об'єкта з виїздом на місце, за результатами проведення якої були складені відповідні процесуальні документи. Перевірка проводилася на підставі, в межах та у спосіб визначений законодавством України. Позивачем допущено ряд порушень, а саме: виконання будівельних робіт проводилося з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених рішень - та накладено відповідні штрафи.

У судовому засіданні представник відповідача підтримала заперечення та просила суд відмовити у задоволенні позову повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, повно, всебічно, об'єктивно дослідивши надані у справі докази, надавши їм юридичну оцінку, суд дійшов до такого висновку.

На підставі направлення державної архітектурно-будівельної інспекції України № 005-1275/01 від 23.12.2015 та наказу Держархбудінспекції № 1275 від 18.12.2015 посадовими особами відповідача була проведена позапланова перевірка на виконання підготовчих та будівельних робіт з реконструкції тваринницької ферми СТОВ "Перемога" в селі Хрущівка Золотоніського району Черкаської області.

За результатами перевірки складений акт від 30.12.2015, в якому встановлено порушення пунктів 4.9, 4.3, 6.5.14, 6.2.1, 4.14, 4,18, 4.19, 6.2.8 ДБН А.3.2-2-2009, а саме: будівельний майданчик не забезпечений первинними засобами пожежогасіння; працівники будівельних бригад задіяні до виконання будівельних робіт на будівельному майданчику не мають захисних касок; будівельний майданчик не має захисної огорожі; будівельні роботи проводяться на території діючого підприємства без оформлення належним чином акту допуску; на будівельному майданчику зони постійно діючих небезпечних факторів та зони потенційно небезпечних факторів не мають захисного та сигнального огородження.

На підставі вказаного акту перевірки посадовою особою відповідача складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30 грудня 2015 року, відповідно до якого встановлено термін усунення виявлених порушень до 25 січня 2016 року.

30 грудня 2015 року посадовою особою відповідача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та призначено розгляд справи на 15 січня 2016 о 14 год. 00 хв.

15.01.2016 за № 001/40-212-10/297 відповідач прийняв постанову, якою на позивача накладено штраф у сумі 62010,00 грн за правопорушення, передбачені пунктом 8 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Частина 1 статті 41 цього Закону передбачає, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пункт 7 Порядку № 553 передбачає, зокрема, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Пункт 11 Порядку № 553 передбачає, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно пунктів 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як свідчать матеріали справи, посадовими особами відповідача проведена перевірка на виконання підготовчих та будівельних робіт з реконструкції тваринницької ферми СТОВ "Перемога" в селі Хрущівка Золотоніського району Черкаської області в присутності представника забудовника директора СТОВ "Перемога", а також начальника дільниці ПП "Надія" ОСОБА_3 Акт перевірки разом з приписом про усунення порушень та протоколом про правопорушення направлені позивачеві та отримані останнім 13.01.2016, що підтверджено самим позивачем.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР (далі - Закон України № 208/94-ВР).

Відповідно до статті 1 Закону України № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України № 208/94-ВР суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за правопорушення виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Вимоги з безпеки праці та виробничого середовища у сфері будівництва, охорони довкілля під час виконання будівельно-монтажних робіт визначені основними положеннями охорони праці і промислової безпеки у будівництві ДБН А.3.2-2-2009.

Відповідно до пунктів 4.9 та 6.5.14 БДН А.3.2-2-2009 будівничі майданчики, робочі дільниці, робочі місця повинні бути забезпечені необхідними засобами колективного та індивідуального захисту, первинними засобами пожежогасіння, а також засобами зв'язку та сигналізації. Усі об'єкти (будівлі, що споруджуються, тимчасові споруди, підсобні приміщення, будівельні майданчики тощо) повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з вимогами НАПБ А.01.001, НАПБ Б.03.001, ДБН В.1.1-7, ДБН В.1.2-7, засобами контролю та оперативного оповіщення у разі виникнення надзвичайної ситуації.

Згідно з пунктом 4.30 БДН А.3.2-2-2009 усі особи, що перебувають на будівельному майданчику, зобов'язані носити захисні каски, сигнальні жилети. Керівник робіт, інженерно-технічні робітники, стропальники та особи, що відвідують будівельний об'єкт (представники інспектуючи організацій, інвестори тощо) повинні носити білі будівельні каски і сигнальні жилети. Працівники та інженерно-технічні робітники без захисних касок та інших необхідних засобів індивідуального захисту до виконання робіт не допускаються.

Пунктом 6.2.1 БДН А.3.2-2-2009 передбачено, що будівельні майданчики та виробничі дільниці повинні бути огороджені згідно з ГОСТ 23407.

Конструкція захисних огорож повинна задовольняти таким вимогам: огорожі, що прилягають до місць проходу людей за межами будівельного майданчика, повинні мати висоту не менше ніж 2,0 м і бути обладнані суцільним захисним козирком із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів; ці огорожі повинні бути без прорізів, крім воріт і хвірток, які охороняються протягом робочого часу і замикаються після закінчення робіт.

Відповідно до пункту 4.14 БДН А.3.2-2-2009 перед початком виконання робіт на території діючого підприємства або цеху замовник (підприємство) і генпідрядник за участю субпідрядних (підрядних) організацій зобов'язані скласти акт-допуск за формою згідно з додатком Д. Відповідальність за невиконання заходів, що передбачені актом-допуском, несуть керівники будівельно-монтажних організацій і діючого підприємства.

Згідно з пунктами 4.18, 4.19 та 6.2.8 БДН А.3.2-2-2009 зони з постійно діючими небезпечними виробничими факторами повинні мати захисні (запобіжні) огорожі відповідно до вимог ГОСТ 23407 (ГОСТ 12.4.059). Виконання будівель-монтажних робіт в цих зонах допускається згідно з ПВР.

Зони потенційно небезпечних факторів повинні мати сигнальне огородження згідно з ГОСТ 23407. За необхідності виконання будівельно-монтажних робіт у цих зонах у ПВР повинні бути передбачені організаційно-технічні заходи з безпеки праці.

Під час виконання земляних робіт на території населених пунктів або на виробничих територіях котловани, траншеї тощо (виїмки) в місцях, де відбувається рух людей і транспорту, повинні бути огороджені відповідно до вимог 6.2.1 цих норм. У місцях переходу через виїмки повинні бути встановлені перехідні містки шириною не менше ніж 1,0 м, огороджені по обидва боки перилами висотою не менше ніж 1,1 м із суцільною обшивкою понизу на висоту 0,15 м і з додатковою огороджувальною планкою на висоті 0,5 м від настилу.

Як свідчать матеріали справи, під час перевірки виконання підготовчих та будівельних робіт з реконструкції тваринницької ферми СТОВ "Перемога" в селі Хрущівка Золотоніського району Черкаської області посадовими особами відповідача встановлено порушення позивачем державно-будівельних норм України охорони праці і промислової безпеки у будівництві (ДБН А.3.2-2-2009). Дані порушення підтверджуються матеріалами фото-фіксації, що містяться на диску СD-R Patron fdx412281237D18, що приєднаний відповідачем до матеріалів адміністративної справи.

При цьому позивач стверджує, що на вказаному об'єкті велися саме підготовчі роботи згідно укладеного між ним та СТОВ "Перемога" договору, а не будівельні, як зазначає відповідач, проте суд зауважує, що матеріалами фото-фіксації підтверджено саме виконання будівельних робіт на вказаному об'єкті, крім того, позивачем додана до матеріалів справи копія декларації про початок виконання саме будівельних робіт, яка зареєстрована в управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області 03.12.2015 за № ЧК 83.

Таким чином, на переконання суду, в даному випадку матеріалами справи підтверджено факти виявлених відповідачем порушень вимог законодавства при приведенні позивачем будівельних робіт з реконструкції тваринницької ферми СТОВ "Перемога" в селі Хрущівка Золотоніського району Черкаської області та обґрунтовано прийняті акт перевірки разом з приписом про усунення порушень та протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності і, як наслідок, правомірно прийнята постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

При вирішенні спору суд також враховує інші посилання позивача, проте з урахуванням вищенаведеного вважає, що вони в даному випадку не можуть бути самостійними підставами для задоволення позовних вимог.

Відповідно до частин 1, 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення; в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд при вирішенні спору враховує приписи статті 2 КАС України, відповідно до якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, добросовісно, розсудливо та безсторонньо, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що в задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 11, 14, 70, 71, 94, 159 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

постановив:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Апеляційна скарга може бути подана до Київського апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Головуючий В.О. Гаврилюк

Судді О.А. Рідзель

В.П. Тимошенко

Постанова складена в повному обсязі 22.03.2016.