Справа № 806/254/16
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2016-03-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

806/254/16

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2016 року Житомир справа № 806/254/16

категорія 9

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Коростенської центральної міської лікарні до Коростенського управління Державної казначейської служби України Житомирської області третя особа без самостійних вимог на стороні позивача - Коростенська міська рада Житомирської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов’язання вчинити дії,

встановив:

Коростенська центральна міська лікарня звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати протиправною бездіяльність Коростенського управління Державної казначейської служби України Житомирської області, яка полягає у недотриманні пункту 33 "Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржника" затвердженого Постановою КМУ №845 від 03.08.2011 та зобов"язати відновити проведення платежів боржника - Коростенської центральної міської лікарні. В обгрунтування позовних вимог зазначає, що за Коростенською ЦМЛ рахується кредиторська заборгованість у сумі 3243630,00 грн., яка склалась у 2012 році за рахунок субвенції з державного бюджету на придбання медичного автотранспорту та обладнання для закладів охорони здоров"я у ТОВ "Мед-Інвест". Дана заборгованість утворилась у зв"язку з відсутністю коштів на єдиному казначейському рахунку.У зв"язку з боргом, який утворився, ТОВ "Мед-Інвест" на виконання рішення Господарського суду Житомирської області у справі №906/960/14 від 24.03.2015 та наказу від 10.04.2015 було направлено виконавчий лист для виконання до Коростенського управління Державної казначейської служби України. В результаті чого відповідач арештував рахунки, в тому числі і спеціального фонду по Коростенській ЦМЛ. Зазначає, що на даний час через блокування рахунків не виконуються зобов"язання позивача перед третіми особами, що паралізувало роботу установи та призвело до соціальної напруги у місті. Вважає, що відповідачем порушено пункт 33 "Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржника" затвердженого Постановою КМУ №485 від 03.08.2011.

Представник позивача та представник третьої особи до суду прибули, позов підтримали, подали заяви про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Представник відповідача в судове засідання не з"явився, подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, згідно якого просив у позові відмовити.

У відповідності до ч.4 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства суд вважає за можливе справу розглянути у порядку письмового провадження, за наявними у матеріалах справи доказами.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що Коростенська центральна міська лікарня згідно бюджетної програми на 2012 рік отримала з Державного бюджету субвенцію на придбання обладнання і предметів довгострокового користування (КЕКВ 2110 "Придбання обладнання і предметів довгострокового користування") у сумі 19 500 000,00 грн.

У цьому ж році за результатами проведеного тендеру на придбання такого обладнання Коростенською міською лікарнею було придбано у ТОВ "Мед-Інвест" по даній програмі автотранспорт та медичне обладнання на суму 19 493 630,00 грн.

Разом з тим, у зв"язку з відсутністю коштів на казначейському рахунку, розрахунок по даній субвенції з постачальником відбувся лише на суму 16 250 000,00 грн.

Таким чином, за Коростенською ЦМЛ утворилась кредиторська заборгованість в сумі 3 243 630 грн.

Листом від 25.09.2014 №05-10/1708 Коростенське УДКСУ Житомирської області надало Коростенській ЦМЛ підтвердження про взяття на облік фінансового зобов"язання в сумі 3243630,00 грн. по КЕКВ 3110 "Придбання обладнання і предметів довгострокового користування" по надходженню і використанню коштів за рахунок державного бюджету на придбання медичного автотранспорту та обладнання для закладів охорони здоров"я на користь ТОВ "Медіа-Інвест", які рахуються як кредиторська заборгованість. (а.с. 17)

Рішенням Господарського суду Житомирської області у справі 906/960/14 від 24.03.2015 стягнуто з Коростенської центральної міської лікарні на користь ТОВ "Мед-Інвест" заборгованість в сумі 4176800,17 грн та видано наказ від 10.04.2015 на примусове виконання зазначеного рішення.

На виконання рішення Господарського суду Житомирської області від 24.03.2015 та наказу від 10.04.2015 по справі №906/960/14 Коростенське УДКСУ з 26.05.2015 заблокувало рахунки Коростенської ЦМЛ в тому числі і спеціального фонду.

19.01.2016 Коростенська ЦМЛ направила лист за №98 Коростенському УДКСУ Житомирської області про розблокування рахунків згідно п.33 Постанови КМУ від 03.08.11 №845 "Про затвердження порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників".

Проте, листом від 25.01.2016 №05-08/98 Коростенське УДКСУ Житомирської області надало відповідь в якій повідомило, що відповідно до п.31 Постанови КМУ №845 від 03.08.2011 з 26.05.2015 було зупинено проведення платежів за незахищеними статтями видатків. Крім того, зауважило, що рішення про стягнення коштів з Коростенської ЦМЛ не підпадає під дію п.1 ст.2 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" та не може бути виконано за рахунок коштів Програми для забезпечення виконання рішення суду.

Позивач вважає таку бездіяльність Коростенського Управління державної казначейської служби України в Житомирській області протиправною, а тому звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Частина 2 статті 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 3 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, серед іншого, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, визначений Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 (далі-Порядок).

Пунктом 3 Порядку передбачено, що рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Боржниками згідно з пунктом 1 Порядку визнаються визначені в рішенні про стягнення коштів розпорядники (бюджетні установи) та одержувачі бюджетних коштів, а також підприємства, установи та організації, рахунки яких відкриті в органах Казначейства.

Відповідно до пункту 25 Порядку безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів за його платіжними дорученнями здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку.

У силу приписів пункту 26 Порядку, безспірне списання коштів з рахунків розпорядників (бюджетних установ) та одержувачів бюджетних коштів, на яких обліковуються кошти загального та спеціального фондів відповідного бюджету, здійснюється в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі або плані використання бюджетних коштів, та у разі наявності на його рахунках для обліку відкритих асигнувань (залишків коштів на рахунках).

Безспірне списання коштів з рахунків бюджетних установ у частині власних надходжень здійснюється безпосередньо із загальної суми залишку надходжень на відповідному рахунку з подальшим віднесенням зазначеної суми на видатки в розрізі кодів економічної класифікації видатків бюджету з урахуванням вимог пункту 27 цього Порядку.

Пунктом 27 Порядку встановлено, що для здійснення безспірного списання коштів орган Казначейства відображає в обліку відповідні бюджетні зобов'язання боржника. Погашення таких бюджетних зобов'язань здійснюється за рахунок бюджетних асигнувань зазначеного боржника. Одночасно боржник зобов'язаний привести у відповідність із такими бюджетними зобов'язаннями інші взяті ним бюджетні зобов'язання.

Відповідно до пункту 24 Порядку, стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник, документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку.

Згідно з пунктом 28 Порядку, орган Казначейства протягом трьох робочих днів після надходження виконавчого документа на підставі документів, поданих стягувачем, визначає коди програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету (коди тимчасової класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів) та економічної класифікації видатків бюджету і рахунки боржника, з яких проводиться безспірне списання коштів.

Як вбачається з матеріалів справи, листом №1078 від 27.05.2015 Коростенська ЦМЛ надала Коростенському УДКСУ Житомирської області інформацію щодо визначення коду економічної кваліфікації видатків та рахунок, з якого здійснюватимуться списання коштів.(а.с.18)

З дня визначення таких кодів та рахунків орган Казначейства повідомляє боржникові про здійснення безспірного списання коштів з його рахунків.

При цьому, під безспірним списанням коштів розуміються операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Відповідно до пункту 31 Порядку, у разі коли за визначеними органом Казначейства кодами програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету (кодами тимчасової класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів) та економічної класифікації видатків бюджету, за якими здійснюється безспірне списання коштів, відсутні відкриті асигнування (кошти на рахунках) або до кінця бюджетного періоду їх недостатньо для виконання судового рішення, орган Казначейства надсилає боржнику вимогу щодо необхідності вжиття боржником заходів для встановлення таких асигнувань або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення.

Безспірне списання коштів з рахунків боржника здійснюється з моменту відкриття відповідних асигнувань.

На період виконання вимоги орган Казначейства відкладає безспірне списання коштів та здійснює проведення платежів за платіжними дорученнями боржника лише за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України.

З аналізу викладеного слідує, що на органи Державної казначейської служби України покладений обов'язок щодо виконання рішень суду, де боржниками є державні органи, а також підприємства, установи та організації, розпорядники (одержувачі) бюджетних коштів, рахунки яких відкриті в органах Казначейства.

Зазначені рішення виконуються в межах бюджетних асигнувань, передбачених у затвердженому кошторисі. Водночас, у разі відсутності на рахунках установи вільних асигнувань, орган казначейства надає боржникові вимогу, що виконується протягом місяця, та зупиняє проведення платежів боржника за незахищеними статтями видатків на час виконання вказаної вимоги.

Як вбачається з матеріалів справи, Коростенською ЦМЛ направлялися листи до Міністерства охорони здоров"я, Міністерства фінансів України, Державної казначейської служби України для встановлення відповідних асигнувань, тобто вживалися всі можливі заходи, спрямовані на виконання судового рішення.(а.с.45-47)

У силу положень пункту 33 Порядку, якщо судове рішення неможливо виконати протягом двох місяців з дня надходження документів, зазначених у пункті 6 цього Порядку, орган Казначейства для виконання рішення про стягнення передає до Казначейства документи та відомості згідно з підпунктом 1 пункту 47 цього Порядку. При цьому органом Казначейства відновлюється проведення платежів боржника.

Зі змісту наведеного вище пункту 33 Порядку слідує, що неможливість виконання боржником рішення суду протягом двох місяців є підставою для передачі виконавчого документу до відповідного органу Казначейства для подальшого виконання. При цьому, орган казначейства зобов'язаний поновити здійснення платежів боржника, у тому числі по незахищеним статтям видатків.

Матеріалами справи підтверджується, що з 26.05.2015 відповідач на виконання наказу Господарського суду Житомирської області від 10.04.2015 у справі №906/960/14 по рахунках Коростенської ЦМЛ заблокував проведення видатків по незахищеним статтям.

На даний час рахунки Корстенської ЦМЛ не розблоковано, тобто судове рішення виконується вже більше двох місяців.

Разом з тим, доказів передачі виконавчого листа з виконання наказу Господарського суду Житомирської області від 10.04.2015 у справі №906/960/14 до Казначейства для подальшого виконання відповідачем не надано.

Враховуючи викладене, зважаючи на те, що з моменту надходження до відповідача рішення про стягнення коштів минуло понад два місяці, суд дійшов висновку, що Коростенським УДКС України в Житомирській області не дотримано вимог пункту 33 Порядку, а саме: виконавчий документ не направлено на виконання до Казначейства та не розблоковано рахунки Коростенської ЦМЛ по незахищених видатках.

Крім того, щодо посилань відповідача у своєму листі від 25.01.2016 №05-08/98 на те, що рішення Господарського суду про стягнення коштів з Коростенської ЦМЛ не підпадає під дію п.1 ст.2 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" та не може бути виконано за рахунок коштів Програми для забезпечення виконання рішення суду, суд зазначає таке.

Так, відповідно до п.1 ст. 2 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" від 05.06.2012 №4901-VI держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов'язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є: державний орган; державні підприємство, установа, організація (далі - державне підприємство); юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства (далі - юридична особа).

Відповідно до п.1.3,1.4,1.5 статуту Коростенської ЦМЛ, вона є бюджетною неприбутковою установою. Засновником є орган місцевого самоврядування - Коростенська міська рада.

Крім того, п.2 Постанови КМУ від 03.08.11р. №845 "Про затвердження Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників" визначає, що боржник - визначені в рішенні про стягнення коштів розпорядники (бюджетні установи) та одержувачі бюджетних коштів, а також підприємства, установи та організації, рахунки яких відкриті в органах Казначейства.

В даному випадку Коростенська центральна міська лікарня є боржником, бюджетною установою і всі рахунки відкриті в Коростенському управління ДКС.

Також, судом враховується, що в силу приписів ст.70 Бюджетного кодексу України видатки місцевих бюджетів мають цільове призначення. Разом з тим, заборгованість позивача перед ТОВ "Мед-Інвест" виникла у зв"язку з відсутністю фінансування бюджетної програми, яка повинна бути профінансована за рахунок коштів державного бюджету.

Таким чином, дія Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень", та Постанова КМУ від 03.08.11р. №845 "Про затвердження Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників" розповсюджується на Коростенську центральну міську лікарню.

Відповідно до ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем як суб’єктом владних повноважень правомірності своєї бездіяльності щодо не передачі виконавчого документу до Казначейства, як того вимагає пункт 33 Порядку, та не відновленні проведення платежів за незахищеними рахунками позивача не доведена.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст.94 КАС України, судові витрати підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Коростенського управління Державної казначейської служби України в Житомирській області.

Керуючись ст. 86,158-163,167,186,254 Кодексу адміністративного судочинства України,

постановив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Коростенського управління Державної казначейської служби України Житомирської області щодо недотримання пункту 33 "Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржника" затвердженого Постановою КМУ №845 від 03.08.2011.

Зобов"язати Коростенське управління Державної казначейської служби України Житомирської області відновити проведення платежів Коростенської центральної міської лікарні.

Відшкодувати Коростенській центральній міській лікарні (ідентифікаційний код 01992050) 1378,00 (тисячу триста сімдесят вісім гривень) грн. сплаченого судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Коростенського Управління Державної казначейської служби України Житомирської області (код ЄДРПОУ 37909251)

Постанова суду першої інстанції, якщо інше не встановлено Кодексом адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя О.В. Капинос