Справа № 807/209/16
Суддя: Андрійцьо В.Д.
Дата ухвалення: 2016-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 березня 2016 рокум. Ужгород№ 807/209/16

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Андрійцьо В.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Ужгородської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Закарпатській області про скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Ужгородської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Закарпатській області про скасування рішення заступника начальника Ужгородської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Закарпатській області начальника Перечинського відділення №000111700 від 09.12.2015 року про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску в сумі 2955,58 грн.

Ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами суд приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 6 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено право на звернення до адміністративного суду. За вимогами статей 104, 105 КАС України відповідний позов предявляється до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви, яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 цього Кодексу.

Норми статті 106 КАС України не містять виключень і поширюють на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у звязку з чим недотримання положень цієї статті свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Так, частиною 3 статті 106 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Згідно Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI), під час вирішення питання про прийняття до розгляду документа, що є обєктом справляння судового збору, суддя-доповідач, серед іншого, повинен перевірити відповідність сплаченої суми судового збору розміру ставок, встановлених Законом про судовий збір, порядку сплати судового збору, а у разі відсутності документа про сплату судового збору перевірити наявність пільг зі сплати цього платежу.

Частиною першою статті 1 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

У розумінні статті 2 цього Закону платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду позову майнового характеру фізичною особою або фізичною особою-підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати; за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру фізичною особою-підприємцем - 1 розмір мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ст.8 Закону України №928-VІІІ від 25.12.2015 року «Про Державний бюджет України на 2016 рік» розмір мінімальної заробітної плати на день подачі позову позивачем становить 1378 грн. 00 коп.

Позивач ОСОБА_1 є фізичною особою-підприємцем, а позовна вимога щодо оскарження рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску в сумі 2955,58 грн. є вимогою майнового характеру, оскільки впливає на майновий стан позивача. Відповідно оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна. У звязку з цим розмір судового збору має становити 551,20 грн.

Позивач в прохальній частині позовної заяви просить суд звільнити його від сплати судового збору.

Разом з тим із матеріалів позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 не додано будь-яких доказів про сплату судового збору як і відсутні відомості про те, що останній звільнений від такої сплати, що свідчить про недотримання позивачем вимог ч. 3 ст. 106 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановленихстаттею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду доказів сплати судового збору у розмірі 551,20 грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у м. Ужгороді, 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38015610; банк отримувача - ГУ ДКСУ у Закарпатській області; код банку отримувача (МФО) - 812016; рахунок отримувача - 4002; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого адміністративного позову вимогам статті 106 КАС України, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху з наданням особі, яка її подала, строку для усунення виявлених судом недоліків.

Керуючись ст. ст. 105, 106, 108, 165, 254 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Ужгородської обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Закарпатській області про скасування рішення залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у строк до 28 березня 2016 року усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду доказів сплати судового збору.

3. Копію ухвали надіслати позивачу для відома та виконання.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась з позовною заявою.

Розяснити позивачу, що у випадку не усунення вказаних недоліків у зазначений термін адміністративний позов буде повернуто.

Ухвала може бути оскаржена позивачем до Львівського апеляційного адміністративного суду в порядку і строки, передбачені ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_2