Справа № 824/190/16-а
Суддя: Дембіцький Павло Дмитрович
Дата ухвалення: 2016-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 березня 2016 р. м. Чернівці Справа № 824/190/16-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Дембіцький П.Д., розглянувши матеріали адміністративного позову Заступника військового прокурора Чернівецького гарнізону до Управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Чернівецькій області про оскарження дій,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом в якому просить скасувати постанову, видану головним Державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у Чернівецькій області ОСОБА_1 від 3 грудня 2013 року ЗВП № 28657346. Також, позивач просить суд звільнити його від сплати судового збору або відстрочити його сплату до ухвалення рішення у справі.

Розглянувши клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011р. № 3674-VI ( Закон № 3674-VI).

Статтею 1 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 4 Закону № 3674-VI визначено що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно частини 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що підставою для звільнення від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду.

Разом з тим, позивачем не надано жодного доказу відсутності бюджетних коштів, а також на підтвердження його незадовільного майнового стану.

Згідно Постанови Пленуму ВАСУ Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23.01.2015 р. №2 доведено до відома суддів Довідку про результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України Про судовий збір.

У роз'ясненні зазначено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас якщо ці бюджетні установи діють як субєкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Також, згідно Постанови Пленуму ВАСУ "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI Про судовий збір у редакції Закону України від 22 травня 2015 року 484-VIII Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору" від 05.02.2016 р. №2 рекомендовано до відома суддів адміністративних судів Аналіз практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України Про судовий збір.

У вищевказаному Аналізі судової практики зазначено, що при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Таку ж позицію підтримав Вищий адміністративний суд України в ухвалі від 25 вересня 2015 року по справі К/800/41360/15.

Крім того, статтею 23 Закону України "Про прокуратуру " № 1697- VII передбачено що Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній.

Прокурор зобовязаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного субєкта владних повноважень.

Однак, на день звернення до суду позивачем - заступником військового прокурора Чернівецького гарнізону таких доказів не надано, а також не надано доказів - наказів, довіреності, чи іншого документа що підтверджують повноваження представника про звернення до суду.

Також, заявник у позовній заяві зазначає, що про факт порушення прав позивачів вперше дізнався з листа ДП МОУ "МОЗКО" від 04.03.2016 року, який надійшов до прокуратури гарнізону 09.03.2016 року. Натомість доказів на підтвердження вказаної обставини позивач не надав.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовна заява подана позивачем без додержання вимог ст. 106 КАС України.

Частина 1 ст. 108 КАС України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Суд вважає, що без усунення вказаного вище недоліку, неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі, тому надає позивачеві строк для його усунення.

На підставі наведеного, керуючись ч.1 ст. 108, ст.165 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору до моменту прийняття рішення відмовити.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. Встановити п'ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали.

4. Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

5. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута заявникові.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст. 185, 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена повністю або частково в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом пяти днів з дня проголошення. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя П.Д. Дембіцький