Справа № 818/1131/14
Суддя: Гончар Л.Я.
Дата ухвалення: 2016-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2016 року м. Київ К/800/53807/14

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України в складі:

Головуючої: Гончар Л.Я.,

Суддів: Конюшка К.В.,

Мороза В.Ф.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні адміністративну справу за касаційною скаргою Львівської митниці Міндоходів на постанову Сумського окружного адміністративного суду від 07 липня 2014 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2014 року у справі за позовом приватного виробничого підприємства «Вибір» до Львівської митниці Міндоходів про скасування рішення, зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А :

Приватне підприємство «Вибір» звернулось до суду з позовом до Львівської митниці Міндоходів про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару від 24.04.2014 № КТ-246-2014; зобов'язання вчинити дії щодо митного оформлення (переоформлення) у звичайному порядку товару, оформленого за тимчасовими деклараціями за кодом УКТ ЗЕД .

Позовні вимоги мотивовані протиправністю дій Львівської митниці, що полягають у безпідставній відмові позивачу у митному оформленні імпортованого товару (високопротеїнове борошно) за кодом УКТ ЗЕД .

Постановою Сумського окружного адміністративного суду від 07 липня 2014 року, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2014 року, позов задоволено: визнано протиправним та скасовано рішення Львівської митниці Міндоходів про визначення коду товару від 24.04.2014 № КТ-246-2014; зобов'язано Львівську митницю Міндоходів (79000, м. Львів, вул. Костюшка, 1, код 38700759) вчинити дії щодо митного оформлення (переоформлення) у звичайному порядку товару, оформленого за тимчасовими деклараціями ІМ 40 ТН № 209120000/2014/806056 від 28.02.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/806319 від 04.03.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/808535 від 20.03.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/808536 від 20.03.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/809180 від 24.03.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/809192 від 24.03.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/810010 від 28.03.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/810292 від 31.03.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/810296 від 31.03.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/811468 від 07.04.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/811471 від 07.04.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/812839 від 14.04.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/812842 від 14.04.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/813648 від 18.04.2014, ІМ 40 ТН № 209120000/2014/813819 від 22.04.2014, за кодом УКТЗЕД .

У поданій касаційній скарзі Львівська митниця Міндоходів із посиланням на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просив скасувати оскаржувані судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій та постановити нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши доповідь судді Вищого адміністративного суду України стосовно обставин, необхідних для прийняття рішення судом касаційної інстанції, перевіривши і обговоривши доводи касаційної скарги, правильність правової оцінки обставин справи та застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судами попередніх інстанцій встановлено та матеріалами справи підтверджено, що між позивачем та компанією Kоster Marine Proteins GmbH (Німеччина) укладений контракт від 15.01.2013 № 15012013 про поставку високопротеїнового борошна на основі бразильських екстрагованих тостованих соєвих бобів.

З метою митного оформлення імпортованого за вказаних контрактом товару позивачем до Львівської митниці подані наступні документи: митна декларація № 209120000/2014/805994, в якій задекларований товар визначався за кодом УКТ ЗЕД ; контракт з додатковими угодами, CMR, рахунок-фактура (інвойс), ветеринарні свідоцтва форми Ф-1 і Ф-2, інформація про позитивні результати здійснення санітарно-епідеміологічного контролю товару, інформація про позитивні результати здійснення екологічного контролю товару, інформація про позитивні результати фіто санітарного контролю товару, інформація про позитивні результати здійснення радіологічного контролю товару, міжнародний ветеринарний сертифікат, банківський платіжний документ, сертифікат про походження товару, сертифікат якості та копія митної декларації країни відправлення 14DE34М8.

За результатами розгляду поданих документів, з метою визначення коду класифікації товару за УКТ ЗЕД, відповідачем відібрані зразки товару для направлення їх на експертизу. У подальшому, Управлінням експертиз та досліджень харчової продукції, алкогольних напоїв, фармацевтичних препаратів та наркотичних засобів Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міндоходів складений висновок від 17.03.2014 № 148.

Отримавши зазначений висновок, Львівська 20.03.2014 направила запит директору Департаменту митної справи щодо класифікації високопротеїнового борошна на основі бразильських екстрагованих тостованих соєвих бобів. За результатом розгляду зазначеного запиту Міністерство доходів і зборів України повідомило відповідача про необхідність класифікації задекларованого ПВП "Вибір" товару в межах товарної позиції 2309.

На підставі висновку Управління експертиз, а також беручи до уваги рекомендації Міністерства доходів і зборів України щодо класифікації товару, Львівською митницею прийняте рішення від 24.04.2014 № КТ-246-2014 про зміну коду ввезеного позивачем товару за УКТ ЗЕД з на .

Вважаючи зазначене рішення митниці про зміну коду товару протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з позицією якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з факту доведеності з боку позивача належними та допустимими доказами наявності підстав для розмитнення ввезеного товару (високопротеїнове борошно) за кодом УКТ ЗЕД .

Колегія суддів, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статтею 220 Кодексу адміністративного судочинства, погоджується з вказаними висновками судів попередніх інстанцій, з огляду на наступне.

За змістом статей 67, 68, 69 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Згідно Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, які є додатком до Закону України «Про митний тариф», класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1) Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2) (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3) У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4) Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

З аналізу наведених норм чинного на момент виникнення спірних правовідносин законодавства убачається, що якщо товар згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин на перший погляд можна віднести до двох чи більше товарних позицій, то перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Відповідно до Примітки групи 23 «Залишки і відходи харчової промисловості; готові корми для тварин» додатку до Закону України «Про митний тариф України», до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин, в іншому місці не зазначені, одержані в результаті переробки рослинної або тваринної сировини до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідної сировини, крім рослинних відходів, рослинних залишків і побічних продуктів такої переробки.

У Поясненнях Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених Наказом Міністерства доходів і зборів України від 14.01.2014 № 15, зазначено, що до товарної позиції 2309 включаються продукти, що використовуються для годівлі тварин: підсолоджені корми та готові кормові продукти, що складаються з суміші декількох поживних речовин, які призначені:

(1) для забезпечення тварин раціональним і збалансованим повсякденним раціоном (повноцінний корм);

(2) для одержання придатного повсякденного раціону шляхом додання в господарський (тобто зроблений у господарстві) корм органічних чи неорганічних речовин (додаткові корми); або

(3) для використання під час приготування повноцінних кормів або додаткових кормів.

До цієї товарної позиції включаються продукти, використовувані для годівлі тварин, одержані в результаті оброблення продуктів рослинного чи тваринного походження та оброблені до такого ступеня, що вони втратили основні властивості вихідного матеріалу, наприклад, у випадку продуктів, одержаних з рослинних матеріалів, характерна клітинна будова вихідної рослинної сировини стала невпізнанною під час розгляду під мікроскопом.

При цьому, до товарної позиції , за якою відповідач класифікував придбане позивачем високопротеїнове борошно на основі бразильських екстрагованих тостованих соєвих бобів, відносяться «інші продукти, що використовуються для годівлі тварин».

До товарної позиції , згідно додатку до Закону України «Про митний тариф України», відноситься макуха та інші тверді відходи і залишки, одержані під час вилучення соєвої олії, мелені або немелені, негранульовані або гранульовані.

У Поясненнях Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, зазначено, що до товарної позиції включаються макуха та інші тверді відходи і залишки, що залишаються після добування олії із сої за допомогою розчинників, олійницького преса або роторного експелера. Ці відходи і залишки є цінним кормом для тварин. Відходи і залишки, що включаються до цієї товарної позиції, можуть бути у вигляді плиток (брикетів), борошна чи гранул.

До цієї товарної позиції включається також нетекстуроване знежирене соєве борошно, придатне для споживання людиною. До цієї товарної позиції не включаються:

(a) олійний фуз або жирові залишки (товарна позиція 1522);

(b) білкові концентрати, одержувані шляхом видалення деяких компонентів знежиреного соєвого борошна (використовувані як добавки в харчові продукти), та текстуроване соєве борошно (товарна позиція 2106).

Аналізуючи наведений опис товарних позицій 2309 ) та , колегія суддів погоджується з висновком судів попередніх інстанцій про той факт, що більш конкретний опис задекларованого ПВП «Вибір» товару міститься в товарній позиції , оскільки вказана позиція містить вказівку на рослину, з якої одержано продукт (соя), на технологію переробки продукту (шляхом вилучення соєвої олії), на спосіб подрібнення продукту (мелений або немелений) та на кінцевий вигляд продукту (негранульований або гранульований). Натомість, товарна позиція не містить посилання ні на первинну сировину, з якої одержано кінцевий продукт, ні на технологію обробки сировини, ні на кінцевий вигляд товару.

Також, під час судового розгляду судом апеляційної інстанції встановлено, що позивач протягом 2013-2014 вже неодноразово імпортував до України ідентичний товар того самого виробника. При цьому, розмитнення відбувалось за кодом УКТЗЕД .

Крім того, судами встановлено, що відповідно до листа Kоster Marine Proteins (контрагент позивача) від 08.04.2014 на території ЄС до продукту «Високопротеїнове борошно на основі бразильських екстрагованих тостованих соєвих бобів» застосовується код .

При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 затверджений Порядок ведення УКТ ЗЕД. Згідно з пунктом 3 цього Порядку УКТ ЗЕД складається (на рівні 6-ти знаків коду) на основі ГС Всесвітньої митної організації (ВМО) та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.

З огляду на викладене, зважаючи на обставини, встановлені судами під час судового розгляду, колегія суддів погоджується з висновком судів попередніх інстанцій щодо наявності підстав для задоволення позову.

Доводи касаційної скарги висновків судів першої та апеляційної інстанцій щодо відсутності підстав для задоволення позову не спростовують.

Правова оцінка встановлених обставин справи судами першої та апеляційної інстанцій дана вірно, порушень норм матеріального та процесуального права при ухваленні оскаржуваних судових рішень судами не допущено.

Відповідно до частини третьої статті 220-1 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції відхиляє касаційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Керуючись статтями 160, 167, 220, 220-1, 231 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів ,-

У Х В А Л И Л А :

Касаційну скаргу Львівської митниці Міндоходів відхилити, а постанову Сумського окружного адміністративного суду від 07 липня 2014 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2014 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення копій особам, які беруть участь у справі, та може бути переглянута в порядку статей 235-238 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судді: