Справа № 822/6136/15
Суддя: Ватаманюк Р.В.
Дата ухвалення: 2016-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 822/6136/15

Головуючий у 1-й інстанції: Шевчук О.П.

Суддя-доповідач: Ватаманюк Р.В.

15 березня 2016 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Ватаманюка Р.В.

суддів: Мельник-Томенко Ж. М. Сторчака В. Ю. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариство з обмеженою відповідальністю "Торгово-сервісний центр - Універсалсервіс" на постанову Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 січня 2016 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-сервісний центр - Універсалсервіс" (далі - позивач) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач) про скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом в якому просив: скасувати постанову управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області №20 від 05.11.2015 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Хмельницького окружного адміністративного суду від 14.01.2016 в задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким адміністративний позов задовольнити повністю.

Представники сторін належним чином повідомлені про місце, дату та час проведення судового засідання в судове засідання не з'явились.

При цьому, повторне клопотання представника позивача від 14.03.2016 № 4257/16 про відкладення розгляду справи на іншу дату не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України неприбуття у судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду, не перешкоджає судовому розгляду справи. Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов'язковою участь у судовому засіданні осіб, які беруть участь у справі, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи

Так, Вінницьким апеляційним адміністративним судом 01.03.2016 вже було задоволено клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи на іншу дату від 29.02.2016 № 2341/16, та відкладено розгляд даної адміністративної справи на 15.03.2016.

Водночас, варто зазначити, що судом не визнавалась обов'язковою явка сторін, а тому суд може розглянути справу на підставі наявних у ній доказів.

Окрім цього, згідно ч. 1 ст. 195-1 КАС України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом одного місяця з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом п'ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення позивача та його представника, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 195 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області видано направлення від 15.10.2015 №676 для здійснення позапланової перевірки на будівництві критого ринку по вул. Ринкова площа в м. Славута Хмельницької області. Строк дії направлення - з 19.10.2015 до 23.10.2015.

Так, згідно вищевказаного направлення, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011, якою затверджено Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553) на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 976 від 08.09.2015 та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 05.10.2015, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Яковчук Н.О. 23.10.2015 проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті - будівництво критого ринку по вул. Ринкова площа в м. Славута Хмельницької області.

За результатами перевірки, 23.10.2015 інспектором складений протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 00316, а також виданий припис від 23.10.2015 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил. Того ж дня представником відповідача складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил та встановлено, що інформаційний стенд з відповідною інформацією відсутній, об'єкт будівництва не огороджений, чим порушено вимоги ч. 6 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закону № 3038-VI) та п.12 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011. Також на день проведення перевірки встановлено відповідачем, що зазначений об'єкт будівництва експлуатується, як під час проведення будівельних робіт, так і після їх завершення.

Відповідно до декларації про початок будівельних робіт №ХМ72 від 29.05.2015, вказаний об'єкт відноситься до об'єктів ІІІ категорії складності. Земельна ділянка для будівництва використовується на підставі договору оренди землі від 25.05.2007 зареєстрованого у Славутському районному відділі державного підприємства "Хмельницької регіональної філії ЦДЗК" за №60 від 23.05.2007.

Разом з тим на момент проведення перевірки, в товариства з обмеженою відповідальністю "Торгово-сервісний центр - Універсалсервіс" була відсутня зареєстрована декларація про готовність об'єкта до експлуатації. Крім того, відсутня і інформація щодо реєстрації такої декларації в Єдиному реєстрі отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об'єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відсутність видачі таких дозволів і сертифікатів

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що оскільки позивачем порушено ч. 8 ст. 39 Закону № 3038-VI та п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13.04.2011, відповідно до яких експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється, то відповідачем правомірно винесено постанову від 05.11.2015 № 20 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з таких підстав.

За приписами ч.1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 № 687-XIV (далі - № 687-XIV), будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону № 687-XIV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Абзацом 2, 5 п. 1 Порядку встановлено, що Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону № 3038-VI, здійснюється Держархбудінспекцією.

Відповідно до п. п. 5, 7 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно абз. 4 п. 7 Порядку, підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Так, посилаючись на вищевказаний пункт Порядку, позивач стверджує, що Управління мало право на проведення позапланової перевірки у строк до 29.08.2015, а тому проведена відповідачем перевірка є протиправною.

Однак, як зазначив суд першої інстанції з чим і погоджується колегія судів апеляційної інстанції, що таке твердження позивача є безпідставним з наступних підстав.

За приписами абз.2 п.14 Порядку, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Частиною 2 ст. 161 КАС України встановлено, що при виборі правової норми, що підлягає застосуванню до спірних правовідносин, суд зобов'язаний враховувати висновки Верховного Суду України, викладені у рішеннях, прийнятих за результатами розгляду заяв про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 237 цього Кодексу.

Відповідно до постанови Верховного Суду України від 24.12.2010, у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Foods and Goods L.T.D." до Державної податкової інспекції у Калінінському районі м. Донецька, третя особа - Державна податкова адміністрація в Донецькій області, про скасування рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій, платник податків, який вважає порушеним порядок та підстави призначення податкової перевірки щодо нього, має захищати свої права шляхом не допуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки. Якщо ж допуск до проведення перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень податкового та іншого законодавства, дотримання якого контролюється контролюючими органами.

Отже, згідно з зазначеною правовою позицією саме на етапі допуску до перевірки суб'єкт містобудування може поставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного та необґрунтованого здійснення контролю щодо себе. Водночас, допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при призначенні такої перевірки.

При цьому твердження позивача, викладені в апеляційній скарзі, що судом першої інстанції недоречно застосовано посилання суду на вказану правову позицію Верховного Суду України є хибним оскільки ні в Законі України № 687-XIV ні в Порядку № 553 не передбачено обов'язку Державної архітектурно-будівельної інспекції описувати питання які будуть розглядатись під час перевірки. Окрім того, Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №240 від 15.05.2012 "Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" затверджено форму Направлення для проведення позапланової перевірки.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на лист Верховного Суду України від 01.05.2012 "Висновки Верховного Суду України, викладені у рішеннях, прийнятих за результатами розгляду справ про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої п.1 ч.1 ст.237 КАС України за 2010-2011 рр."

Відповідно, у п.10 даного Листа зазначено, що за змістом ст. 5, 6, 7, 10 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» порушення органом державного контролю (нагляду) вимог цього Закону щодо оформлення та надання суб'єкту господарювання повідомлення (направлення) про перевірку та посвідчення на здійснення перевірки є підставою для недопущення останнім посадових осіб органу до здійснення заходів державного нагляду (контролю). У разі невикористання суб'єктом господарювання цього права такі порушення не є безумовною підставою для скасування рішення органу державного контролю (нагляду), прийнятого на наслідками проведених заходів (Постанова Верховного Суду України від 19 вересня 2011 року №21-130а11).

Відтак перевірка від 23.10.2015 була здійснена в межах законодавства та відповідно до п. 7 Порядку № 553 в частині підстави позапланової перевірки - перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Щодо позовної вимоги про скасування постанови управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Хмельницькій області №20 від 05.11.2015 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 10 Закону № 687-XIV передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Також пунктами 2 та 11 Порядку № 553 передбачено право посадових осіб інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом.

Згідно з пунктом 2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 року № 244, справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядаються Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції); накладати штраф від імені інспекцій мають право керівник Держархбудінспекції та уповноважені ним його заступники, керівники територіальних органів Держархбудінспекції та їхні заступники у межах своїх повноважень.

Згідно з п.п. 2, 11, 12, 14, 18, 19 Порядку № 461, прийняття в експлуатацію об'єктів, що належать до I - III категорії складності, та об'єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами (далі - Інспекція) поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації (далі - декларація).

Датою прийняття в експлуатацію об'єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката.

Експлуатація об'єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється.

Замовник зобов'язаний протягом семи календарних днів з дня прийняття в експлуатацію об'єкта: поінформувати державні органи у сфері пожежної та техногенної безпеки про введення в експлуатацію об'єкта.

Замовник (його уповноважена особа) подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до Інспекції два примірники декларації за формою згідно з додатком 1.

Замовник відповідно до закону відповідає за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації.

Згідно з ст. 1 Закону № 687-XIV, замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування.

З викладених положень вбачається, що експлуатація закінчених будівництвом об'єктів дозволяється за умови прийняття таких об'єктів в експлуатацію уповноваженим на це органом.

Відповідно до положень Закону № 3038-VI, існує чотири види будівельних робіт - нове будівництво, реконструкція, реставрація та капітальний ремонт, на які необхідно розробляти проектну документацію, отримувати дозвільні документи та вводити в експлуатацію закінчені будівництвом об'єкти.

Єдиним уповноваженим органом, який видає дозвільні документи на початок будівельних робіт, контролює процес будівництва та приймає закінчені об'єкти в експлуатацію є інспекція державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно ч.1 ст. 39 Закону № 3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I-III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється ч. 8 ст. 39 Закону № 3038-VI).

Відповідальність за вчинення правопорушень у сфері містобудівної діяльності передбачена Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Зокрема, відповідно до абзацу 3 п. 4, абзацу 3 п. 6, п. 9 ч. 2, п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення:

- виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання таких робіт, а також наведення недостовірних даних у зазначеній декларації на об'єктах II категорії складності - у розмірі тридцяти шести мінімальних заробітних плат;

- експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації: об'єктів II категорії складності - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат;

- неподання чи несвоєчасне подання замовником інформації про передачу права на будівництво об'єкта іншому замовнику, зміну генерального підрядника чи підрядника, осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, відповідальних виконавців робіт, а також інформації про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт та про введення в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта у випадках, коли подання такої інформації є обов'язковим згідно із законодавством, - у розмірі п'яти мінімальних заробітних плат.

Відповідно до п. 6 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію об'єктів будівництва III категорії складності, не прийнятих в експлуатацію у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Так, матеріалами справи підтверджується, що позивачем здійснювалась експлуатація об'єкту будівництва без зареєстрованої відповідно до чинного законодавства декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

При цьому стосовно посилань позивача на наявність реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації №ХМ18 від 15.12.2015 варто зазначити, що факт експлуатації об'єкта будівництва до його завершення підтверджується матеріалами фотофіксації до акту перевірки від 23.10.2015, зйомка яких, відповідно до дати вказаній на фотографіях, відбувалась 23.10.2015. Будівлі, що зображені на фотографіях відповідають кресленням будівель, що вказані в робочому проекті "Будівництво критого ринку по вул. Ринкова площа в м. Славута Хмельницької області", копія якого надана позивачем та долучена до матеріалів справи.

Окрім цього, надані позивачем копії договорів, які підтверджують право користування товариством з обмеженою відповідальністю "Торгово-сервісний центр - Універсалсервіс" земельними ділянками на території Славутського міського ринку не ідентифікують будівлі, що зображені в матеріалах фотофіксації до акту перевірки від 23.10.2015, а тому не підтверджують експлуатацію фактично побудованих торгівельних приміщень, а не тих, що ще перебувають у процесі будівництва.

Водночас твердження позивача викладені в апеляційній скарзі що фотографії об'єкту будівництва від 23.10.2015 здійсненні за адресою в м. Славута, вул. Ринкова Площа не мають жодного відношення до об'єкта будівництва є необґрунтованими, оскільки як підтверджується матеріалами справи під час проведення перевірки представник позивача був присутнім на об'єкті та в протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зауважень ніяких не висловив. Окрім того, як вірно встановлено судом першої інстанції в судовому засіданні та підтверджується матеріалами справи, що будівлі, які зображені на фотографіях відповідають кресленням будівель, що вказані в робочому проекті "Будівництво критого ринку по вул. Ринкова площа м. Славута Хмельницької області).

Таким чином, проаналізувавши вищезазначені норми законодавства та матеріали справи, колегія суддів прийшла до висновку про правомірність дій відповідача щодо проведення перевірки на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також відсутність підстав для скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

На підставі наведеного колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо відмови в задоволенні позовних вимог.

Оскільки доводи апеляційної скарги відповідача не ґрунтуються на вимогах законодавства та не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, та ухвалив судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 197, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу Товариство з обмеженою відповідальністю "Торгово-сервісний центр - Універсалсервіс" залишити без задоволення, а постанову Хмельницького окружного адміністративного суду від 14 січня 2016 року - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. ст. 212, 254 КАС України.

Головуючий Ватаманюк Р.В.

Судді Мельник-Томенко Ж. М. Сторчак В. Ю.