Справа № 806/6431/13-а,
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2015-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 вересня 2015 року Житомир Справа № 806/6431/13-a,

Категорія 8.2.6

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В. розглянувши в порядку письмового провадження заяву управління Державної казначейської служби України у м. Житомирі про роз'яснення рішення по адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Амстед-Рейл" до Малинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Житомирській області про визнання недійсними та скасування податкових повідомлень-рішень.

в с т а н о в и в:

Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 23.02.2015 року позов ТОВ "Амстед-Рейл" до Малинської об'єднаної державної податкової інспекції про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень задоволено. Одночасно, було вирішено питання про відшкодування судових витрат з Державного бюджету України на користь ТОВ "Амстед-Рейл" судових витрат в сумі 2294,00 грн. сплаченого судового збору та 65000,00 грн. витрат на проведення судово-економічної експертизи в сумі 2294,00 грн.

03.08.2015 року від управління Державної казначейської служби України у м. Житомирі Житомирської області на адресу суду надійшла заява про роз'яснення судового рішення в частині відшкодування судових витрат, а саме з яких рахунків підлягає відшкодування витрат на проведення судово-економічної експертизи в сумі 65000,00 грн. В обґрунтування заяви вказав, що УДКС України у м. Житомирі не має можливості виконати виконавчий лист, оскільки зазначені кошти до бюджету не надходили, а були сплачені на рахунки приватних структур, а саме приватному підприємцю ОСОБА_1, тобто відповідно до п. 19 Порядку в Управлінні Державної казначейської служби України у м. Житомирі відсутні рахунки за яких можливо здійснити відшкодування витрат на проведення судово-економічної експертизи, а тому є незрозумілим з яких рахунків підлягають стягненню вказані кошти згідно рішення суду.

Сторони в судове засідання не з'вились, про дату, час та місце розгляду заяви щодо роз'яснення судового рішення були повідомлені вчасно та належним чином. Представник заявника подав письмове клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

У відповідності до ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає, що можливо розглянути заяву у порядку письмового провадження.

За приписами ч. 1 ст. 170 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, а також державного виконавця, ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Отже, роз'яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Також, роз'яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз'яснення судового рішення.

Вказана стаття КАС України передбачає можливість роз'яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Тобто, незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям.

Однак, дана стаття не визначає критеріїв, якими можна об'єктивно установити доцільність роз'яснення судового рішення, тому така доцільність приймається за судовим розсудом, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).

Отже, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися у випадку, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, мотивації судового рішення.

Дослідивши текст постанови від 23 лютого 2015 року, суд вважає, що дане судове рішення є зрозумілим, оскільки постанова не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо його розуміння.

Крім того, слід відмітити, що статтею 94 КАС України чітко визначено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

Пунктом 1 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 р. N845 (зі змінами і доповненнями) чітко визначено, що цей Порядок визначає механізм виконання рішень судів про стягнення коштів: 1) державного та 2) місцевих бюджетів або 3) боржників.

При цьому відповідними розділами Порядку чітко визначена процедура стягнення коштів з державного та місцевого бюджетів, в тому числі шляхом безспірного списання коштів державного бюджету за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів.

Враховуючи наведене, суд вважає, що клопотання про роз'яснення судового рішення задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. 170 КАС України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні заяви управління Державної казначейської служби України у м. Житомирі Житомирської області щодо роз'яснення постанови Житомирського окружного адміністративного суду від 23.02.2015 року по cправі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Амстед-Рейл" до Малинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Житомирській області про визнання недійсними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Житомирського апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя О.В. Капинос