Справа № 815/5571/15
Суддя: Кравець О.О.
Дата ухвалення: 2016-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2016 р.м.ОдесаСправа № 815/5571/15

Категорія: 3.5 Головуючий в 1 інстанції: Завальнюк І. В.
Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді -доповідача - Кравця О.О.
судді -Домусчі С.Д.
судді - Коваля М.П.
розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Головного управління Держпраці в Одеській області на постанову Одеського окружного адміністративного суду від 30 жовтня 2015 року по справі за адміністративним позовом Головного управління Держпраці в Одеській області (правонаступник ТУ Держгірпромнагляду в Одеській області) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок ОйлТрейд" про застосування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю),

ВСТАНОВИВ:

02.09.2015 року ТУ Держгірпромнагляду в Одеській області звернулося до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Світанок ОйлТрейд" та просило застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до ТОВ "Світанок ОйлТрейд" шляхом повного зупинення виконання робіт по експлуатації нафтобази, розташованої за адресою: 67653, Одеська область, Біляївський район, с. Усатове, вул. Залізничників, 16, з пломбуванням технологічного обладнання, у зв'язку із загрозою життю та здоров'ю людей; зобов'язати відповідача повністю зупинити виконання робіт по експлуатації вищевказаної нафтобази.

Постановою Одеського окружного адміністративного суду від 30 жовтня 2015 року у задоволенні позову було відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням Головне управління Держпраці в Одеській області подало апеляційну скаргу, в якій вважає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, а тому просить скасувати оскаржувану постанову та прийняти нову, якою позов задовольнити.

Ухвалою Одеського апеляційного адміністративного суду від 17.02.2016 року розгляд справи призначений у відкритому судовому засіданні.

Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином відповідно до ст.34 -39 КАС України, але до судового засідання не з'явилися ,представниками сторін - надано письмові заяві про розгляд справи в порядку письмового провадження , а тому суд відповідно до п.1, 2 ч.1 ст.197 КАС України розглядає справу в порядку письмового провадження.

Апеляційний суд, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість постанови суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає частковому задоволенню з наступних підстав:

Згідно вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно п.1,2 Положення про Державну службу гірничого нагляду та промислової безпеки України, затвердженого Указом Президента України, від 06.04.2011, № 408/2011. Державна служба гірничого нагляду та промислової безпеки України (Держгірпромнагляд України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра надзвичайних ситуацій України (далі - Міністр).

Держгірпромнагляд України входить до системи органів виконавчої влади та забезпечує реалізацію державної політики з промислової безпеки, охорони праці, державного гірничого нагляду, охорони надр та державного регулювання у сфері безпечного поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення.

Держгірпромнагляд України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства надзвичайних ситуацій України (МНС України), іншими актами законодавства України, дорученнями Президента України та Міністра, а також цим Положенням.

Згідно ст.1 КЦЗ України Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Згідно із п.11) ст.2 КЦЗ України запобігання виникненню надзвичайних ситуацій - комплекс правових, соціально-економічних, політичних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних та інших заходів, спрямованих на регулювання техногенної та природної безпеки, проведення оцінки рівнів ризику, завчасне реагування на загрозу виникнення надзвичайної ситуації на основі даних моніторингу, експертизи, досліджень та прогнозів щодо можливого перебігу подій з метою недопущення їх переростання у надзвичайну ситуацію або пом'якшення її можливих наслідків;

Відповідно до п.5,7,9,10,11,12 ст.4 Закону України від 05.04.2007, № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

У разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого відповідно до закону, припускає неоднозначне тлумачення прав і обов'язків суб'єкта господарювання або органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб, рішення приймається на користь суб'єкта господарювання.

Невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб'єкта господарювання згідно із законом.

Посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з'ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.

Під час проведення заходів державного нагляду (контролю) не допускається вилучення у суб'єктів господарювання оригіналів їхніх фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, а також комп'ютерів, їх частин, крім випадків, передбачених кримінальним процесуальним законодавством.

Плановий чи позаплановий захід повинен здійснюватися у присутності керівника або його заступника, або уповноваженої особи суб'єкта господарювання.

Перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до відповідного журналу суб'єкта господарювання (за його наявності).

Відповідно до ч.1,4 ст.5 Закону України № 877-V Планові заходи здійснюються відповідно до річних або квартальних планів, які затверджуються органом державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому, або до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому.

Протягом одного року проведення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб'єкта господарювання не допускається.

План здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинен містити конкретні календарні дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення.

План здійснення заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період оприлюднюється на офіційному веб-сайті органу державного нагляду (контролю) не пізніше ніж за 10 днів до початку відповідного планового періоду.

Органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб'єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити:

дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу;

найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом чи телефонограмою за рахунок коштів органу державного нагляду (контролю) або вручається особисто керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання під розписку.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Згідно ст.7 Закону України № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові) і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:

найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід;

найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід;

номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється захід;

перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові;

дата початку та дата закінчення заходу;

тип заходу (плановий або позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо);

підстави для здійснення заходу;

предмет здійснення заходу;

інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов'язані пред'явити керівнику суб'єкта господарювання або уповноваженій ним особі посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб'єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб'єкта господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред'явили документів, передбачених цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити такі відомості:

дату складення акта;

тип заходу (плановий або позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

предмет державного нагляду (контролю);

найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається суб'єкту господарювання або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі державного нагляду (контролю).

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Припис - обов'язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб'єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб'єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Розпорядження або інший розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) - обов'язкове для виконання письмове рішення органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень у визначені строки. Розпорядження видається та підписується керівником органу державного нагляду (контролю) або його заступником.

Розпорядження може передбачати застосування до суб'єкта господарювання санкцій, передбачених законом.

Розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, повинен містити такі відомості:

дату складення;

тип заходу (плановий чи позаплановий);

вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

термін усунення порушень;

найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

найменування та місцезнаходження суб'єкта господарювання, а також прізвище, ім'я та по батькові його керівника чи уповноваженої ним особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід;

прізвище, ім'я та по батькові інших осіб, які взяли участь у здійсненні заходу.

Розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень складається у двох примірниках: один примірник не пізніше п'яти робочих днів з дня складення акта надається суб'єкту господарювання чи уповноваженій ним особі для виконання, а другий примірник з підписом суб'єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо погоджених термінів усунення порушень вимог законодавства залишається в органі державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання або уповноваженої ним особи від отримання розпорядчого документа щодо усунення порушень вимог законодавства він направляється рекомендованим листом, а на копії розпорядчого документа, який залишається в органі державного нагляду (контролю), проставляються відповідний вихідний номер і дата направлення.

Розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.

У разі якщо обґрунтованість заходів реагування, зазначених у розпорядчих документах щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), відповідно до закону має бути підтверджена адміністративним судом, зазначені в таких документах строки усунення виявлених порушень, застосування до суб'єкта господарювання санкцій обраховуються з дня набрання законної сили постановою адміністративного суду про підтвердження обґрунтованості вжиття заходів реагування.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Відповідно до Положення про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України, затвердженого наказом Міністерства з надзвичайних ситуацій України від 11.08.2011 р. № 826, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.12.2011 за № 1531/20269 (далі Положення№ 826), загроза життю та здоров'ю працівників - виникнення умов, за яких подальше продовження виконання робіт або експлуатація об'єкта, машин і механізмів несе ризик спричинення внаслідок цих умов фізичної шкоди працівнику, в тому числі такої, яка може призвести до смертельних наслідків.

Пунктом 2.26 Положення № 826 передбачено, що право заборони виконання робіт, виробництва виникає у разі виявлення під час перевірки:

- порушень вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, що створюють загрозу життю працівників;

- порушення вимог Кодексу України про надра;

- відсутності дозволу на виконання робіт підвищено їнебезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, та устаткування підвищеної небезпеки;

- не проведення у встановленому порядку та в терміни технічного огляду, випробування або експертного обстеження машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки;

- виникнення нещасного випадку зі смертельним наслідком або тяжким наслідком, группового нещасного випадку.

У разі виявлення факту перевищення допустимих норм технологічного навантаження виробничого об'єкту (окремого виробництва, машин, механізмів) або якщо дійсний рівень технологічного навантаження створює загрозу життю працівників, уникнути чого можливо за рахунок його зниження, роботи такого об'єкта (виробництво, експлуатація машин і механізмів) можуть бути обмежені до допустимого безпечногорівня.

Згідно ст. 4 Закону України «Про охорону праці» державна політика в галузі охорони праці базується на принципах пріоритету життя і здоров'я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.

Від імен ідержави державне управління охороною праці згідно ст. 31 Закону України «Про охоронупраці» здійснює спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади з нагляду за охороною праці. Зазначеним органом є Державна служба гірничого нагляду та промислової безпеки України (ДержгірпромнаглядУкраїни), яка наділена правом контролю та застосування заходів, передбачених законодавством щодо дотримання роботодавцем законодавчих та нормативно-правовихактів з охорони праці, в тому числі і тих, що створюють загрозу життю та здоров'ю працівників.

Згідно п. 6 Положення про Державну службу гірничого нагляду та промислової безпеки України, затвердженого Указом Президента України від 06.04.2011 р. №408/2011 Держгірпромнагляд України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Таким чином , апеляційний суд погоджується із твердженням апелянта, що спірні правовідносини врегульовані Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", а ні Кодексом цивільного захисту України.

Судом 1-ої інстанції було встановлено , що 27.07.2015 року ТОВ "Світанок ОйлТрейд" було повідомлено ТУ Держгірпромнагляду в Одеській області області про проведення планової перевірки виробничих об'єктів , а на підставі наказу від 17.07.2015 р. № 235, направлення на перевірку від 31.07.2015 р. № 15/09/03-31 співробітниками ТУ Держгірпромнагляду в Одеській області проведено планову перевірку дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки ТОВ "Світанок ОйлТрейд", за результатами якої складено акт від 21.08.2015 р. № 15/09/03-13, відповідно до якого встановлено 73 порушення, 27 з яких створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а саме:

відсутній дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки (зберігання балонів із стисненим, зрідженим, та інертним газом), що є порушенням п.6, п.11 дод.2 «Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», ГПСМУ N 1107 від 26.10.2011р.;

- відсутній дозвіл на експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки (РВС-1000 №12, РВС-400 №31, 32, насосні агрегати, електрообладнання, призначене для експлуатації у вибухонебезпечних зонах), що є порушенням п.6, пп.1, 14 «Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», ПКМУ N 1107 від 26.10.2011р.;

- відсутній дозвіл на застосування шкідливих небезпечних речовин 3 класу небезпеки (присадки для бензинів та дизельного палива), що є порушенням п.3 дод.2 «Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», ПКМУ N 1107 від 26.10.2011р.;

- відсутні висновки проведеної органом Держгірпромнагляду України експертизи на відповідність нормативно-правовим актам з охорони праці, чинним на території України, висновки державної санітарно-епідеміологічної експертизи щодо властивостей і ступеня шкідливості хімічної продукції, що використовується на нафтобазі (присадки для бензинів та дизельного палива), що є порушенням п.1.1 розд.4 НПАОП 0.00-8.11-12 «Вимоги до роботодавців щодо захисту працівників від шкідливого впливу хімічних речовин»;

-не проведено обов'язкове страхування цивільної відповідальності за шкоду, яка може бути заподіяна пожежами та аваріями на об'єкті підвищеної небезпеки, що є порушенням п.1 ПКМУ від 16.11.2002р. №1788 «Про затвердження Порядку і правил проведення обов'язкового страхування цивільної відповідальності суб'єктів господарювання за шкоду, яка може бути заподіяна пожежами та аваріями на об'єктах підвищеної небезпеки, включаючи пожежовибухонебезпечні об'єкти та об'єкти, господарська діяльність на яких може призвести до аварій екологічного і санітарно епідеміологічного характеру»;

- для контролю загазованості (по ГДК і НКМЗ) у робочих зонах відкритих зовнішніх установок не передбачено засоби автоматичного газового аналізу з сигналізацією гранично допустимих величин, що є порушенням п.5.4.1 НПАОП 0.00-1.41-88 «Загальні правила вибухобезпеки для вибухо- пожежонебезпечних хімічних, нафтохімічних і нафтопереробних виробництв»;

- відсутня автоматизована система наливу нафтопродуктів в автоцистерни, яка повинна забезпечувати: запобігання переливу,блокування заборони наливу в разі, якщо наливний патрубок не опущені в цистерну або порушено заземлення, що є порушенням п.7.5.9 «Правила технічної експлуатації нафтобаз», затверджені заступником голови Держкомнафтопродкут СРСР 28.12.1984р. (далі - «ПТЕ нафтобаз»);

-резервуари не обладнані дистанційними системами вимірювальних пристроїв для вимірювання маси, рівня та відбору проб нафтопродуктів в резервуарах, що є порушенням п.2.2.5 НПАОП 63.2-1.13-87 «Правила з техніки безпеки та промислової санітарії при експлуатації нафтобаз і автозаправних станцій»; п.1.5.2 «Правила технічної експлуатації резервуарів та інструкції по їх ремонту», затверджені Держкомнафтопродукт СРСР 28.12.1986р.;

- відсутня проектна документація на розміщення установки «нано» добавок, що є порушенням п.1.1.2 НПАОП 63.2- 1.13-87 «Правила з техніки безпеки та промислової санітарії нафтобаз та АЗС»;

- відсутні спеціально запроектовані місця для зберігання посудин, що працюють під тиском (балони з пропан-бутаном, балони з киснем), що є порушенням п. 10.1.29 НПАОП 0.00-1.59-87 «Правила безпеки і безпечної експлуатації посудин, що працюють під тиском»;

- не проведено встановленим порядком первинний технічний огляд резервуарів РВС-400 №31, №32, що є порушенням п.7 НПАОП 0.00-8.18-04 «Порядок проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки»;

-не проведено встановленим порядком технічний огляд електрообладнання призначене для експлуатації у вибухонебезпечних зонах (електродвигуни насосних агрегатів), що є порушенням п.7 НПАОП 0.00-8.18-04«Порядок проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки»;

- не проведено встановленим порядком експертне обстеження резервуарів (РВС-1000 №11, РВС-3000 №15, РВС-5000 № 16, РГС-60 №№1-10, №18,№19, резервуар б/н для зберігання дизельного палива котла, резервуар б/н зберігання змазки біля насосної), що є порушенням п.7.1.64 «ПТЕ нафтобаз», п.21 НПАОП 0.00-8.18-04 «Порядок проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки»;

- не проведено встановленим порядком , зачистку резервуарів з нафтопродуктами, що є порушенням п.6.1.5 «ПТЕ нафтобаз»:

- резервуари РГС №1-10, №21-30, які знаходяться в експлуатації не забезпечено технологічними картами, що є порушенням п.5.1.10 «ПТЕ нафтобаз»;

- не проведено технічний огляд технологічних трубопроводів (первинний, періодичний), що є порушенням п.3 розд.3 НПАОП 0.00-1.73-14 «Правила охорони праці та безпечної експлуатації технологічних трубопроводів»;

- не проведено випробування технологічних трубопроводів на міцність і щільність, що є порушенням п.4 розд.3 НПАОП 0.00-1.73-14 «Правила охорони праці та безпечної експлуатації технологічних трубопроводів»;

- не складено відповідні експлуатаційні журнали трубопроводів за формою згідно додатку 4 Правил, що є порушенням п.1.6 розд.3 НПАОП 0.00-1.73-14 «Правила охорони праці та безпечної експлуатації технологічних трубопроводів»;

- на лініях всмоктування та нагнітання насосів не передбачено запірні або відсікаючи пристрої з дистанційним керуванням, що є порушенням п.3. 1.2 НПАОП 0.00-1.41-88 «Загальні правила вибухобезпеки для вибухопожежонебезпечних хімічних, нафтохімічних і нафтопереробних виробництв»;

- резервуари зберігання горючих рідин для спородження їх в аварійних ситуаціях від горючих продуктів не оснащені швидкодіючими запірними пристроями з дистанційним керуванням з місць, доступних для обслуговування в аварійних ситуаціях, що є порушенням п. 3.7.8. НПАОП 0.00-1.41-88 «Загальні правила вибухобезпеки для вибухопожежонебезпечних хімічних, нафтохімічних і нафтопереробних виробництв»

- резервуари РГС-60 №18, №19; резервуар б/н для зберігання дизельного палива котла, - резервуар б/н зберігання змазки біля насосної не забезпечено паспортами встановленого зразку, що є порушенням п.5.1.10 «ПТЕ нафтобаз»;

- відсутні технічні паспорти пристроїв захисту відблискавки, затверджений відповідними організаціями й узгоджений з електропередавальною організацією та інспекцією протипожежної охорони, що є порушенням п. 1.3.1 НПАОП 40.1-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів», п.8.4 «Правила технічної експлуатації електроустановок споживачів» наказ Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 13.02.2012 № 91, зареєстровано в Мінюсті 2.03.2012р. за№ 350/20663;

- відсутні експлуатаційні паспорти або окремі карти у яких разом з паспортними даними необхідно занести результати приймальних і профілактичних випробувань, вимірів параметрів вибухозахисту (ширина і довжина щілини, значення надлишкового тиску тощо), ремонтів, а також аварії і дефекти на вибухозахищене обладнання, що є порушенням п. 1.3.1 НПАОП 40.1-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів», п.1.4 глава IX «Правила технічної експлуатації електроустановок споживачів» наказ Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 13.02.2012 № 91, зареєстровано в Мінюсті 2.03.2012 р. за № 350/20663;

- не проводиться ремонт і профілактичні випробування вибухозахищеного електрообладнання, що є порушенням п.2.5 глава IX «Правила технічної експлуатації електроустановок споживачів» наказ Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 13.02.2012 № 91, зареєстровано в Мінюсті 2.03.2012 р. за № 350/20663;

- не проводяться періодичні виміри ширини вибухонепроникної щілини вибухозахищеного електрообладнання, що є порушенням п. 1.3.1 НПАОП 40.1-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів», п.3. Глава ІХ «Правила технічної експлуатації електроустановок споживачів» наказ Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 13.02.2012 № 91, зареєстровано в Мінюсті 2.03.2012 р. за № 350/20663;

- відсутні спеціальні інструкцій, залежно від специфіки робіт, узгоджені з органами Держгірпромнагляду України щодо безпечної експлуатації вибухозахищеного електрообладнання, що є порушенням п.7.3.5, п.7.3.6 НПАОП 40.1-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів»;

- не проведено встановленим порядком профілактичні випробування та вимірювання електроустановок згідно з правилами і нормам, що є порушенням п. 1.3.1 НПАОП 40.1-1.21-98 «Правила безпечної експлуатації електроустановок споживачів».

Із посиланням на ст.39 Закону України "Про охорону праці", ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", ст.64 Кодексу України про надра, Положення про Державну службу гірничого нагляду та промислової безпеки України, затвердженого Указом Президента України від 06.04.2011 року № 408, ТУ Держгірпромнагляду в Одеській області винесено припис від 21.08.2015 року № 15/09/03-13, відповідно до якого ТОВ "Світанок ОйлТрейд" було зобов'язано в термін до 01.10.2015 року усунути виявлені в ході перевірки порушення.

Згідно із п.2.41 Положення № 826 ,перевірка виконання припису або усунення порушень, що призвели до заборони виконання робіт або виробництва чи обмеження виробництва, здійснюється шляхом проведення посадовою особою Держгірпромнагляду України, яка видала припис (розпорядження), позапланової перевірки. У разі якщо суб'єкт господарювання може підтвердити достовірність виконання розпорядчого документа актами та документацією суб'єкта господарювання (наказами, відомостями, довідками тощо), перевірка достовірності наданої суб'єктом господарювання інформації здійснюється без позапланової перевірки суб'єкта господарювання (виробничого об'єкта) за умови надання ним до відповідного органу Держгірпромнагляду України завірених у встановленому порядку копій цих документів.

Перевірка усунення виявлених порушень суб'єктом господарювання, зазначених у розпорядженні (приписі), за рішенням заступника Голови Держгірпромнагляду України або керівника (заступника керівника) територіального органу Держгірпромнагляду України може здійснюватися іншою посадовою особою Держгірпромнагляду України.

Однак , судами 1-ої та апеляційної інстанцій було встановлено, що вже 02 вересня 2015 р. позивач звернувся до суду із даним адміністративним позовом, зважаючи на необхідність зупинити експлуатацію нафтобази з огляду на виявлені в ході перевірки порушення (п.п.1-27), які загрожують життю та здоров'ю людей.

Згідно із поясненнями Головного управління Держпраці в Одеській області від 01.03.2016 року порушення, зазначені у пунктах № 5, 11, 13, 15-18, 21, 23, 24, 27 розділу V Акту перевірки суб'єкта господарювання (виробничого об'єкта) від 21 серпня 2015 року №15/09/03-13 були усунені.

ТОВ "Світанок ОйлТрейд" під час апеляційного розгляду було визнано відсутність дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки (зберігання балонів із стисненим, зрідженим, та інертним газом); відсутність дозволу на експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки (РВС-1000 №12, РВС-400 №31, 32, насосні агрегати, електрообладнання, призначене для експлуатації у вибухонебезпечних зонах);відсутність дозволу на застосування шкідливих небезпечних речовин 3 класу небезпеки (присадки для бензинів та дизельного палива) та надано опис №197 від 29.02.2016 року про звернення за отриманням дозволу.

Судом 1-ої інстанції було також встановлено, що на забезпечення виконання вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці та безпеки, з урахуванням зауважень посадових осіб позивача щодо відсутності на виконання робіт підвищеної небезпеки, пов'язаних із зберігання балонів з стисненим, зрідженим та інертним газом, у відповідності з наказом ТОВ "Світанок ОйлТрейд" № 15-09/15 від 15.09.2015 р. оголошено конкурс по визначенню найкращої комерційної пропозиції серед спеціалізованих підприємств щодо проведення експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва під час виконання робіт підвищеної безпеки для продовження дозволу на виконання робіт та експлуатацію обладнання підвищеної небезпеки, у т.ч. зберігання балонів із стисненим, зрідженим та інертним газом тощо при експлуатації нафтобази за адресою: Одеська область, Біляївський район, с. Усатове, вул. Залізничників, 16.

Крім того, вимоги п.2 також знаходяться в межах обов'язкового виконання по підготовці до проведення експертизи щодо додержання вимог законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки під час виконання робіт підвищеної небезпеки і ініціювання отримання (продовження) Дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки.

Таким чином вимоги щодо усунення порушень, вказані у п.1 та п. 2 не були усунені навіть під час апеляційного розгляду.

Щодо п.4 акту перевірки, TOB "Світанок ОйлТрейд" у 2013 році проведено атестацію робочих місць на нафтобазі в с. Усатове,за результатами якої не було виявлено наявності або можливості утворення небезпечних і шкідливих для здоров'я виробничих факторів при використанні присадок для бензину та дизельного палива (копії відповідних документів додаються). Згідно висновків державної санітарно-епідеміологічної експертизи присадки для бензинів та дизельного палива визнані як небезпечні речовини 4-го класу небезпеки, тобто "малонебезпечні" речовини, що підтверджується наданими відповідачем копіями висновків, але відсутні висновки проведеної органом Держгірпромнагляду України експертизи на відповідність нормативно-правовим актам з охорони праці, чинним на території України, висновки державної санітарно-епідеміологічної експертизи щодо властивостей і ступеня шкідливості хімічної продукції, що використовується на нафтобазі (присадки для бензинів та дизельного палива), що є порушенням п.1.1 розд.4 НПАОП 0.00-8.11-12 «Вимоги до роботодавців щодо захисту працівників від шкідливого впливу хімічних речовин»;

Щодо п.6 акту перевірки ,згідно з проектом на з/д естакаді та насосній передбачена та змонтована система контролю вибухонебезпечної концентрації парів бензину - СТМ-10, що підтверджується паспортом на вказану систему.

Щодо п.7 акту перевірки , на нафтобазі TOB "Світанок ОйлТрейд" у відповідності до проекту встановлено автоматизовану систему наливу автоцистерн типу "АСН-5М "Дельта", виробництва Лівенського АО "Промприбор", що підтверджується паспортами на вказану систему.

Щодо п.8 акту перевірки ,проектом будівництва нафтобази TOB "Світанок ОйлТрейд", який пройшов експертизу та погоджений з усіма державними службами відповідно до вимог чинного законодавства, що підтверджується сертифікатом ДАБК України ІУ № 55 про відповідність закінченого будівництвом об'єкта, не передбачені дистанційні системи вимірювання маси та відбору проб нафтопродуктів в резервуарах, що в свою чергу не порушує п.1.3 Додатка 6 ДБН В.2.2-58.1-94, "Проектування складів нафти і нафтопродуктів з тиском насичених парів не вище 93,3 кПа", але це є порушенням п.2.2.5 НПАОП 63.2-1.13-87 «Правила з техніки безпеки та промислової санітарії при експлуатації нафтобаз і автозаправних станцій»; п.1.5.2 «Правила технічної експлуатації резервуарів та інструкції по їх ремонту», затверджені Держкомнафтопродукт СРСР 28.12.1986р.

Щодо п.9 акту перевірки ,процес отримання палива (бензин, ДП) підвищеної якості торгової марки "Nano» полягає у додаванні присадок Кегориг ОР5205, Кегориг 3638 в процесі операцій зливу вхідної сировини із залізничних(автомобільних) цистерн (або перекачування із стаціонарного резервуару) в товарну ємність (або товарний резервуар) шляхом упорскування присадки за допомогою насосу з калібрувальним пристроєм.

Означений процес впроваджений на нафтобазі позивача у відповідності до технологічних інструкцій отримання палива (бензин, ДП) підвищеної якості торгової марки "Nano", розроблених ДП "Орган з сертифікації нафтопродуктів та систем якості "Масма-Сепро" та затверджених ТОВ "СокарЕнерджі Україна" від 01.06.2013 р.

Отримання палива (бензин, ДП) підвищеної якості торгової марки "Nano" відбувається на існуючому обладнанні нафтобази позивача (резервуари, трубопроводи, залізнична естакада для зливу нафтопродуктів із цистерн), що також підтверджується вказаними вище інструкціями.

Таким чином, для здійснення операцій по отриманню палива (бензин, ДП) підвищеної якості торгової марки "Nano" потреба у перевлаштуванні всієї нафтобази (цеху, дільниці) або значної їх частини відсутня, що у свою чергу виключає необхідність у розробці та погодженні проектної документації.

Щодо п.10 акту перевірки , TOB "Світанок ОйлТрейд" самостійно не здійснює газозварювальні роботи, а залучає спеціалізовані організації, що підтверджується Договором підряду, укладеним з TOB "ЮСТ-СП" від 15.01.2015р. №77. Отже необхідності мати в наявності місця для зберігання посудин, що працюють під тиском (балони з пропан-бутаном, балони з киснем), TOB "Світанок ОйлТрейд" не має.

Щодо п.12 акту перевірки ,до нафтобази підприємства п.7 НПАОП 0.00-8.18-04 не застосовується так як роботи з виготовлення, монтажу, ремонту, реконструкції та модернізації електрообладнання розміщеного у вибухонебезпечних зонах не проводилися. Крім цього паспортами та інструкціями підприємств-виробників електродвигунів технічні огляди з залученням експертних центрів не передбачені. У зв'язку із цим не потрібна оцінка технічного стану складових частин, деталей та елементів електродвигунів на відповідність технічних вимог за участю експертно-технічного центра.

Щодо п.13, 16, 17 акту перевірки , 13.10.2015 року між TOB "Світанок ОйлТрейд" та TOB "Промтехекспертиза" укладено Договір № 61 В на проведення експертного обстеження резервуарів: РВС-1000 №11, РВС-3000 №15, РВС-5000 №16, РГС-60 №1 - №10, №18, №19, резервуар б/н для зберігання дизельного палива котла, резервуар б/н зберігання змазки біля насосної, тобто відповідачем вчинені дії на усунення порушень, визначених в п.п. 13, 16, 17, але порушення не усунені.

Щодо п.19 акту перевірки ,дія НПАОП 0.00-1.41-88 "Загальні правила вибухонебезпеки для вибухонебезпечних хімічних, нафтохімічних і нафтопереробних виробництв" поширюється тільки на вище перелічені виробництва, і в той же час приписи Загальних положень цих Правил розповсюджуються на "вновь проектируемые производства". При цьому нафтобаза TOB "Світанок ОйлТрейд" не відноситься до хімічних, нафтохімічних і нафтопереробних виробництв, а являє собою склад нафти та нафтопродуктів (СНН), яка проектувалася згідно з ДБНВп.2.2-58.1-94 "Проектування складів нафти і нафтопродуктів з тиском насичених парів не вище 93,3 кПа". Дія даних норм поширюється на: "проектування нових та реконструйованих СНН за винятком: резервуарів для нафти та нафтопродуктів, які входять до складу технологічних установок нафтових родовищ, нафтопереробних, нафтохімічних та енергетичних підприємств". Тобто для проектування насосних станцій, резервуарів тощо для нафтопереробних та нафтохімічних підприємств застосовуються інші нормативні документи. Згідно п.4.5 Додатка б ДБН В.2.2-58.1-94 на нафтобазах III категорії встановлення дистанційно керованих запірних пристроїв, на лініях всмоктування та нагнітання насосів не передбачається.

Щодо п.20 акту перевірки, проектом будівництва нафтобази TOB "Світанок ОйлТрейд" не передбачено встановлення швидкодіючих запірних пристроїв з дистанційним керуванням, що не є порушенням п.1.8 і п.1.9 Додатка 6 ДБН В.2.2-58.1-94 "Проектування складів нафти і нафтопродуктів з тиском насичених парів не вище 93,3 кПа", але є порушенням п. 3.7.8. НПАОП 0.00-1.41-88 «Загальні правила вибухобезпеки для вибухопожежонебезпечних хімічних, нафтохімічних і нафтопереробних виробництв»

Щодо п.22 акту перевірки, 22.10.2015 року між TOB "Світанок ОйлТрейд" та TOB "Експерт-Системз" укладено Договір № 22/10/15 на виконання робіт з розробки технічного паспорту пристроїв блискавкозахисту на нафтобазі, тобто відповідачем вчинено дії на усунення вищевказаного порушення, але порушення не усунено.

Порушення , вказані у п.п. 25, 26 акту перевірки також не усунені.

Відповідно до ст. 21 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (далі - дозвіл).

Порядок видачі дозволів або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, переліки видів робіт, машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, проведення або експлуатація (застосування) яких потребує отримання дозволу, та граничні розміри тарифів на проведення експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб'єкта господарювання, висновок якої є підставою для видачі дозволів, встановлюються Кабінетом Міністрів України.

На виконання вимог зазначеної статті Закону постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 року № 1107 затверджено Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

Пунктом 9 вказаного Порядку передбачено, що для одержання дозволу, який видає:

1) територіальний орган Держгірпромнагляду, - роботодавець, виробник або постачальник (уповноважена ним особа) подає особисто чи надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до державного адміністратора заяву за формою, затвердженою постановою Кабінету МіністрівУкраїни від 07.12.2005 року № 1176 «Про затвердження форми заяви на одержання суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою документів дозвільного характеру», до якоїдодається:

- на виконання робіт підвищеної небезпеки - висновок експертизи щодо додержання вимог законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки під час виконання заявлених робіт;

- на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки - висновок експертизи щодо додержання вимог законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки під час експлуатації заявлених машин, механізмів, устатковання та їх відповідності вимогам зазначеного законодавства;

- на застосування машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки - висновок експертизи щодо відповідності таких машин, механізмів, устаткування вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки;

2) Держгірпромнагляд, - роботодавець (уповноважена ним особа) подає особисто чи надсилає рекомендованим листом з описом вкладення заяву за формою згідно з додатком 4, до якої додається висновок експертизи, зазначений в абзаці другому підпункту 1 цього пункту.

Таким чином , апеляційний суд вважає,що чинне законодавством встановлює чітко визначений порядок отримання дозволу, одним з необхідний документів для отримання якого є висновок експертизи. Разом з тим, виключно отримання такого висновку навіть за умови декларування наміру його надання до уповноваженого органу для отримання дозволу не свідчить про дотримання Позивачем вимог законодавства про охорону праці в частині виконання робіт підвищеної небезпеки та експлуатації обладнання підвищеної небезпеки без відповідного дозволу. При цьому позивачем не подано доказів звернення до Держгірпромнагляду з метою отримання такого дозволу.

Крім того, відповідно до ст.8 Конституції України, ст.8 КАС України та ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року ,суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

В рішенні ЄСПЛ від 26.10.2000 р. у справі «Гасан і Чауш проти Болгарії» вказується, що національне законодавство має передбачати правовий засіб захисту від свавільного втручання органів державної влади у права, гарантовані Конвенцією. У питаннях, які заторкують основні права, дане законодавство суперечило б верховенству права - одному з передбачених Конвенцією основних принципів демократичного суспільства, якщо під правом діяти на власний розсуд, наданим органові виконавчої влади, мається на увазі необмежена влада. Тому межі наданих компетентним органам дискреційних повноважень мають бути абсолютно чітко визначені в законодавстві

Згідно із рішенням ЄСПЛ по справі Олссон против Швеции (Olsson v. Sweden) від 24 березня 1988 года (скарга N 10465/83) щодо порушення статті 8 Конвенції, зазначає у п.61 ,що Закон, який передбачає дискреційні повноваження, сам по собі не є несумісним з вимогами передбачуваності за умови, що дискреційні повноваження та спосіб їх здійснення вказані з достатньою ясністю для того, щоб з урахуванням правомірності мети зазначених заходів забезпечити індивіду належний захист від свавільного втручання властей (див. Рішення у справі Гіллоу від 24 листопада 1986 Серія A, т. 109, с. 21, п. 51).

Крім того , згідно п.65 вказаної Постанови втручання повинно бути заумовленно досягненням правомірної цілі.

П.67 Постанови вказує, що у відповідності зі сформованою практикою Суду, поняття необхідності увазі, що втручання відповідає якій-небудь нагальною суспільної потреби і що воно пропорційно законній меті. При визначенні того, чи є втручання "необхідним у демократичному суспільстві", Суд враховує, що за державами - учасницями Конвенції залишається певна свобода розсуду (див. Серед багатьох джерел вищезазначене Рішення у справі W. проти Сполученого Королівства. Серія A, т. 121, с. 27, п. 60 "b" і "d").

Також п.68 Постанови стосовно питання про "необхідність" каже,що підхід, якого послідовно дотримувався Суд що контроль не обмежується встановленням того, чи здійснює держава - відповідач своє дискреційне право розумно, обережно і сумлінно (див. Interalia вищезазначене Рішення у справі "Санді таймс". Серія A, т. 30, с. 36, п. 59 ). Далі, здійснюючи свою наглядову юрисдикцію, Суд не може обмежитися розглядом оспорюваних рішень як таких, поза контекстом даної справи в цілому; має бути встановлено, чи є мотиви, наведені для обґрунтування розглянутого втручання, "відповідними і достатніми" (див. серед інших джерел mutatis mutandis Рішення у справі Лінгенса від 8 липня 1986 Серія A, т. 103, с. 25 - 26, п. 40).

Таким чином, ідеться про «Трьоскладовий» тест :втручання повинно відповідати якій-небудь нагальній суспільній потребі , а мотиви, наведені для обґрунтування розглянутого втручання, "відповідними і достатніми", воно має бути пропорційно законній меті та повинно бути зумовлено досягненням правомірної цілі.

Таким чином , апеляційний суд доходить до висновку щодо наявності підстав для часткового задоволення позову , так як втручання відповідає нагальній суспільній потребі - охороні життя та здоров'я працівників, а навіть частина мотивів , наведених для обґрунтування розглянутого втручання, та що не була усунута навіть під час судового розгляду є "відповідними і достатніми", воно пропорційне законній меті та зумовлена досягненням правомірної цілі,що узгоджується із вимогами ч.3 ст.2 КАС України - запобігання загрозі життю та здоров'ю працівників після виникнення умов, за яких подальше продовження виконання робіт або експлуатація об'єкта, машин і механізмів несе ризик спричинення внаслідок цих умов фізичної шкоди працівнику, в тому числі такої, яка може призвести до смертельних наслідків були прийняті в межах повноважень , в порядку та у спосіб ,встановлений Законами України «Про охорону праці» ,"Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Кодексу України про надра,Положення про організацію та здійснення державного гірничого нагляду, державного нагляду (контролю) у сфері промислової безпеки та охорони праці в системі Держгірпромнагляду України, затвердженого наказом Міністерства з надзвичайних ситуацій України від 11.08.2011 р. № 826, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.12.2011р.,але вимоги щодо зобов'язання відповідача повністю зупинити виконання робіт по експлуатації вищевказаної нафтобази - є ,по-суті ,вимогами щодо виконання судового рішення , а тому задоволенню не підлягають .

Відповідно до ст.159 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст.8 Конституції України, ст.8 КАС України та ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року ,суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Згідно п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Однак, згідно п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «RuizTorija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов'язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно п.3 ч.1 ст. 198 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на постанову суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати її та прийняти нову постанову суду.

Відповідно до п. 3. ч.1. ст. 202 КАС України, підставами для скасування постанови або ухвали суду першої інстанції та ухвалення нового рішення є невідповідність висновків суду обставинам справи.

Згідно ч.11 ст.183-6 КАС України судове рішення апеляційної інстанції є остаточним і оскарженню не підлягає.

Таким чином, суд апеляційної інстанції доходить до висновку про необхідність скасувати постанову суду 1-ої інстанції та прийняти нову постанову про часткове задоволення позову

Керуючись ст.183-6 ,ч.1 ст. 195,197, 198, 202, ч.2 ст. 205, ч.1 ст.207, ст. 210, ст.211, ст. 212 , ч. 5 ст. 254 КАС України, суд апеляційної інстанції,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці в Одеській області-задовольнити частково , а постанову Одеського окружного адміністративного суду від 30 жовтня 2015 року - скасувати.

Прийняти нову постанову:

Адміністративний позов Головного управління Держпраці в Одеській області- задовольнити частково .

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до ТОВ "Світанок Ойл Трейд" шляхом повного зупинення виконання робіт по експлуатації нафтобази, розташованої за адресою: 67653, Одеська область, Біляївський район, с. Усатове, вул. Залізничників, 16, з пломбуванням технологічного обладнання, у зв'язку із загрозою життю та здоров'ю людей.

У задоволенні решти позову - відмовити.

Роз'яснити ТОВ "Світанок ОйлТрейд" ,що відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб'єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Заява про скасування заходів реагування підлягає розгляду та вирішенню в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі, протягом п'яти днів з дня її отримання судом. Неприбуття в судове засідання осіб, яких належним чином повідомлено про час і місце розгляду, не перешкоджає розгляду такої заяви. У разі якщо суд дійде висновку про можливість ухвалення законного судового рішення без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі, він розглядає заяву в порядку письмового провадження.

За результатами розгляду заяви суд постановляє ухвалу про задоволення або про відмову в її задоволенні, яка не підлягає оскарженню.

Відмова у задоволенні заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою про скасування заходів реагування.

Постанова апеляційного адміністративного суду набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі , ,є остаточною і оскарженню не підлягає

Головуючий

суддя-доповідач Кравець О.О.

Суддя Домусчі С.Д.

Суддя Коваль М.П.