Справа № 824/127/16-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2016-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про відкриття провадження у справі

14 березня 2016 р. м. Чернівці справа № 824/127/16-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Левицький В.К., розглянув адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дії неправомірними, визнання наказу нечинним та зобов`язання вчинити дії.

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить:

- визнати неправомірними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 по виключенню його зі списків особового складу військової частини без його згоди за відсутності проведення з ним розрахунку в частині виплати матеріальної допомоги за 2014 р.;

- визнати нечинним наказ №129 від 16.07.2014 р. військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_1 в частині виключення його з 16 липня 2014 року із списків особового складу військомату та всіх видів забезпечення;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 внести зміни в наказ №129 від 16.07.2014 р. військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_1 в частині виключення його з 16 липня 2014 року із списків особового складу військомату та всіх видів забезпечення шляхом викладення цієї частини наказу наступним чином - "З 17 грудня 2015 року виключити із списків особового складу військомату та всіх видів забезпечення".

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 22.02.2016 р. позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків. В строки визначені судом позивач усунув недоліки позовної заяви. Таким чином, суд вважає, що позовна заява приведена у відповідність до вимог ст. ст. 105, 106 КАС України.

Разом з тим, у позовній заяві позивач просить поновити строк звернення до суду з даним позовом, при цьому вказує, що про порушення свого права, за захистом якого звертається до суду він дізнався 17.07.2014 р. від начальника медичної служби ІНФОРМАЦІЯ_1 , яким було відмовлено в наданні направлення до ВМКЦ ЗР на підставі того, що наказом військового комісара Чернівецького обласного військового комісаріату від 16.07.2014 р. позивача було виключено із списків особового складу військового комісаріату і не являвся військовослужбовцем.

В обґрунтування вказував, що з 17.07.2014 року до 19.02.2016 р. він не мав фізичної можливості на підготовку та звернення до суду з позовом у зв`язку із частою та довготривалою непрацездатністю, пошуком коштів на закупівлю ліків для лікування захворювань, що були набуті під час проходження служби, та у зв`язку із участю у розгляді інших адміністративних справах, частина яких до тепер триває на етапі апеляційного та касаційного оскарження.

На підтвердження вищенаведених обставин позивач надав листки непрацездатності, копії судових повісток та рішень суду.

З огляду на викладені позивачем обставини та перевіривши матеріали, додані до позовної заяви, суд приходить до висновку про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Щодо клопотання, зазначеного позивачем в позовній заяві про звільнення його від сплати судових витрат, суд зазначає наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI.

Частиною 2 ст. 9 цього Закону передбачено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно ст. 1 Закону № 3674-VI судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

В обґрунтування викладеного в позовній заяві клопотання позивач вказував на тяжкий матеріальний стан, при якому сплата судових витрат ляже важким тягарем для нього та бюджету його сім`ї.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя N R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14.05.1981 р. та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19.06.2001 р. у справі Креуз проти Польщі (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється також Законом № 3674- VI. Так, положеннями ст. 8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до ч. 1 ст. 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч. 1 ст. 71 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається із матеріалів доданих позивачем до позовної заяви, зокрема із листа Чернівецької об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Чернівецькій області від 09.03.2016 р. № 896/24-12-08-01-15 про отримані доходи та розрахункового листка по заробітній платі за лютий - січень 2016 р. ОСОБА_2 працює на посаді інженера в товаристві з обмеженою відповідальністю Білі Роси та отримує заробітну плату.

Більше того, як слідує із листа Головного управління Пенсійного фонду України в Чернівецькій області від 26.01.2015 р. № 8/Д-11 (доданого до позовної заяви) ОСОБА_2 отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Згідно Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України Про судовий збір від 23.01.2015 р. №2 доведено до відома суддів результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України Про судовий збір.

У роз`ясненні зазначено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Таким чином, на думку суду, наведені позивачем в клопотанні доводи та надані докази не є підставою для звільнення його від сплати судового збору.

Разом з тим, усуваючи обмеження права на доступ до суду, а також враховуючи рівень майнового стану позивача, суд вважає за необхідне відстрочити позивачу сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 88, 104 - 107, 160 та 165 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:
1. Визнати причини пропуску строку із зверненням до суду ОСОБА_1 поважними.

2. Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

3. Відкрити провадження в адміністративній справі.

4. Справу призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 11:00 год. 22 березня 2016 р. Засідання відбудеться в приміщенні Чернівецького окружного адміністративного суду за адресою: м. Чернівці, вул. Садова, 1-І, 2 поверх, зала судового засідання № 2.

5. Розгляд справи буде проводити суддя Левицький Василь Костянтинович одноособово.

6. Зобов`язати відповідача, у разі заперечення проти позову, подати до суду у строк до 21 березня 2016 р. письмове заперечення проти позову та всі матеріали, що були або мали бути взяті ним до уваги при прийнятті рішення, вчиненні дії, допущенні бездіяльності, з приводу яких подано позов.

7. Надіслати особам, які беруть участь у справі копію ухвали про відкриття провадження та інформацію про їхні процесуальні права та обов`язки.

Суддя В.К. Левицький

І Н Ф О Р М А Ц І Я
про процесуальні права і обов`язки
осіб, які беруть участь в розгляді адміністративної справи

Статтями 49, 51 Кодексу адміністративного судочинства України (далі Кодексу) визначено права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.
Особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.
Особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов`язки. Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Особи, які беруть участь у справі, мають право:
1) знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів;
2) знайомитися з матеріалами справи;
3) заявляти клопотання і відводи;
4) давати усні та письмові пояснення, доводи та заперечення;
5) подавати докази, брати участь у дослідженні доказів;
6) висловлювати свою думку з питань, які виникають під час розгляду справи, задавати питання іншим особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам;
7) подавати заперечення проти клопотань, доводів і міркувань інших осіб;
8) знайомитися з технічним записом, журналом судового засідання протоколом про вчинення окремої процесуальної дії і подавати письмові зауваження до них;
9) робити із матеріалів справи виписки, знімати копії з матеріалів справи, одержувати копії судових рішень;
10) оскаржувати судові рішення у частині, що стосується їхніх інтересів;
11) користуватися іншими процесуальними правами, наданими їм цим Кодексом.
Особи, які беруть участь у справі, можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них.
Крім прав та обов`язків, визначених у статті 49 цього Кодексу, позивач має право в будь-який час до закінчення судового розгляду збільшити або зменшити розмір позовних вимог або відмовитися від адміністративного позову. Позивач має право відмовитися від адміністративного позову у суді апеляційної чи касаційної інстанції до закінчення відповідно апеляційного чи касаційного розгляду. Позивач має право до початку судового розгляду справи по суті змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви.
Крім прав та обов`язків, визначених у статті 49 цього Кодексу, відповідач має право визнати адміністративний позов повністю або частково, подати заперечення проти адміністративного позову.
Сторони можуть досягнути примирення на будь-якій стадії адміністративного процесу, що є підставою для закриття провадження в адміністративній справі.
Суд не приймає відмови позивача від адміністративного позову, визнання адміністративного позову відповідачем і не визнає умов примирення сторін, якщо ці дії суперечать закону або порушують чиї-небудь права, свободи чи інтереси.
Статтею 40 цього Кодексу визначено обов`язок осіб, які беруть участь у справі, повідомити про зміну адреси та причини неприбуття в судове засідання.
Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається їм за останньою адресою і вважається врученою.
Особи, які беруть участь у справі, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.