Справа № 802/278/16-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2016-03-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

11 березня 2016 р. Справа № 802/278/16-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Богоніс Михайло Богданович, перевіривши матеріали позовної заяви:

за позовом: керівника Бершадської місцевої прокуратури в інтересах управління Державної інспекції України з безпеки на наземному транспорті у Вінницькій області

до: фізичної особи - підприємця ОСОБА_1

про: стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява керівника Бершадської місцевої прокуратури в інтересах управління Державної інспекції України з безпеки на наземному транспорті у Вінницькій області до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ознайомившись з вказаною позовною заявою і доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Адміністративний позов подається до адміністративного суду у формі письмової позовної заяви, яка повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтею 106 КАС України.

Частиною третьою статті 106 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI.

01.09.2015 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спати судового збору" від 22.05.2015 року № 484-VII, яким змінено ставки судового збору, в тому числі при зверненні до адміністративного суду, а також коло суб'єктів, які мають пільги щодо його сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В силу положень ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання адміністративного позову майнового характеру, суб'єктом владних повноважень сплачується 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Так, Законом України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" мінімальна заробітна плата станом на 01.01.2016 року визначена у розмірі 1378,00 грн.

Однак, в супереч вимогам Закону органом прокуратури до матеріалів справи не додано доказів сплати судового збору.

Як встановлено з матеріалів позовної заяви, предметом спору є стягнення заборгованості за проїзд автомобільними дорогами загального користування великоваговим транспортним засобом у сумі 23203,02 грн. Вказаний адміністративний позов є позовом майнового характеру, що поданий суб'єктом владних повноважень.

Отже, при зверненні до суду необхідно сплатити судовий збір в сумі 1378,00 грн.

За правилами визначеними ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст. 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Одночасно з поданням адміністративного позову, позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору на підставі ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Клопотання обґрунтоване тим, що в силу ч. 8 ст. 20 Бюджетного кодексу України головний розпорядник бюджетних коштів розробляє та протягом 45 днів з дня набрання чинності законом про Державний бюджет України затверджує спільно з Міністерством фінансів України паспорт бюджетної програми.

Станом на день звернення до суду паспорт бюджетної програми установи не затверджено, що унеможливлює сплату судового збору в установленому законом порядку.

Однак, мотиви клопотання оцінюються критично, враховуючи, що не затвердження паспорту бюджетної програми установи не є підставою для звільнення або відстрочення законодавчо встановленого обов'язку позивача зі сплати судового збору.

Такий висновок узгоджується із роз'ясненнями, що надані постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011 року № 3674-VІ "Про судовий збір" від 23.01.2015 № 2. У Постанові вказано, що обмежене фінансування бюджетної установи яка діє як суб'єкт владних повноважень, не є підставою для відстрочення сплати чи звільнення від сплати судового збору.

У зв'язку з наведеним, клопотання відповідача про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення в справі задоволенню не підлягає.

Крім того, ч. 2 ст. 60 КАС України передбачено, що прокурор, який звертається до адміністративного суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

З метою представництва інтересів держави в адміністративному суді прокурор повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених ч. 2, 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

В силу вимог положень ч. 3, 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Зважаючи на наведені норми Закону, на прокурора, який звертається до адміністративного суду з метою захисту інтересів держави покладається обов'язок обґрунтувати у позовній заяві існування конкретних обставин, які вказують на те, що орган державної влади не здійснює (не може здійснювати) чи неналежно здійснює із суб'єктивних або об'єктивних причин свої повноваження у спірних правовідносинах. Крім того, орган прокуратури повинен вказати, що захист порушеного (або такого що знаходиться під загрозою порушення) інтересу держави у спірних правовідносинах, саме органом прокуратури є більш ефективним.

Як видно із матеріалів позовної заяви, прокурор як на підставу для здійснення представництва зіслався на неналежне здійснення захисту інтересів держави управлінням Державної інспекції України з безпеки на наземному транспорті у Вінницькій області (далі - Управління, позивач ).

Проте, прокурором не наведено та не обґрунтовано існування обставини, які свідчать про неналежне здійснення позивачем своїх повноважень у спірних правовідносинах.

Зокрема, не обґрунтовано чому Управління не може звернутися до суду самостійно, з огляду на рівність прав на звернення до суду Бершадської місцевої прокуратури та Управління, а також рівні можливості у реалізації своїх прав. При цьому необхідно зазначити, що як Бершадська місцева прокуратура, так і Управління, згідно Закону України "Про судовий збір" несуть обов'язок сплачувати судовий збір при зверненні до адміністративного суду. Крім того, як встановлено, обов'язок із сплати судового збору органом прокуратури при звернені до суду не виконано.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву керівника Бершадської місцевої прокуратури в інтересах управлінням Державної інспекції України з безпеки на наземному транспорті у Вінницькій області необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення виявлених недоліків.

Керівнику Бершадської місцевої прокуратури слід усунути недоліки позовної заяви шляхом наведення та обґрунтування підстав для представництва інтересів держави в адміністративному суді, а саме: вказати обставини, які свідчать про неналежне здійснення управлінням Державної інспекції України з безпеки на наземному транспорті у Вінницькій області своїх повноважень, обґрунтувати існування обставин, з огляду на які, захист інтересів держави потребує представництва органами прокуратури та є більш ефективним саме органами прокуратури.

Крім того, керівнику Бершадської місцевої прокуратури для повного усунення недоліки позовної заяви необхідно надати суду докази сплати судового збору у розмірі 1378,00 грн. за наступними реквізитами: УДКСУ м. Вінниці, код платежу 22030101, , Банк одержувач: ГУ ДКУ у Вінницькій області, м. Вінниця, МФО 802015, р/р 4002, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд.

Керуючись ст. 105, 106, 108, 165, 185, 186, 254 КАС України,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву керівника Бершадської місцевої прокуратури в інтересах управління Державної інспекції України з безпеки на наземному транспорті у Вінницькій області до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п'яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

3. Копію даної ухвали направити позивачу для відома та виконання.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Богоніс Михайло Богданович