Справа № 204/4665/15-а
Суддя: Дубіжанська Т. О.
Дата ухвалення: 2016-02-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 204/4665/15-а
Провадження № 2-а/204/5/16
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬК
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2016 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Дубіжанської Т.О.

при секретарі Сорокіної А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпропетровську адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним на скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

В липні 2015 року позивач звернулася до суду з позовною заявою, якою просила ухвалити рішення про визнання протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області по справі про адміністративне правопорушення № Д-14 від 24.03.2015 року, якою було визнано позивача винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 8 500 грн. 00 коп. В обґрунтування позову вказала, що в лютому 2015 року вона провела перепланування своєї квартири АДРЕСА_1, яке полгало в укріпленні бетоном старої підлоги та встановлення несущіх стін з метою укріплення стелі квартири, яка знаходиться в будинку, побудованому у 1917 році. На замовлення позивачки ПП «Енкобуд» склало технічний висновок, згідно якого проведене перепланування не вплинуло на несучу властивість конструктивних елементів квартири, поверху та будівлі в цілому. Безпечна експлуатація приміщень квартири після проведеного перепланування можлива. 12.02.2015 року до ЖК України були внесені зміни і стаття 152 ЖК України викладена в новій редакції, де зазначено, що виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об'єкта в експлуатацію не потребується. Отже, на момент проведення перепланування, необхідність в отриманні рішення виконавчого комітету була відсутня. Проте. розпорядженням Управління житлового господарства Дніпропетровської міської ради № 150 від 15.04.2015 року було узаконено внутрішнє перепланування з переобладнанням квартири АДРЕСА_1 на підставі технічного паспорту ТОВ «Концепт К» від 23.02.2015 року. 08.05.2015 року державним реєстратором Реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області на підставі розгляду заяви та поданих документів було прийнято рішення про державну реєстрацію прав на квартиру та видано свідоцтво про право власності. Крім цього, протокол про адміністративне правопорушення складався з порушенням норм КУпАП, оскільки вона була позбавлена можливості підготувати свої пояснення та заперечення по справі, не була належним чином повідомлена про розгляд справи, попередньо припис про усунення порушень не виносився. На неї було накладено адміністративне стягнення у вигляді максимального розміру санкції, передбаченої ч. 17 ст. 96 КУпАП, проте чим керувався відповідач при нарахуванні саме такої суми штрафу не зрозуміло, у зв'язку з чим вона вимушена звернутися до суду з даним позовом.

У судове засідання позивачка та її представник ОСОБА_2 не з'явилися, проте від представника надійшла заява з проханням розглянути справу без участі позивача та винести рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

У судове засідання представник відповідача не з'явився, про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином, причин неявки не повідомив.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та визнання дій противоправними, підлягає задоволенню з наступних підстав.

У судовому засіданні встановлено, що постановою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Дніпропетровській області від 24 березня 2015 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8 500 грн. 00 коп., за те що ОСОБА_1 виконує будівельні роботи з реконструкції житлової квартири АДРЕСА_1, а саме: демонтаж старої підлоги, збільшення віконного отвору у приміщені 19-4 та зведення стіни у приміщенні 19-4 із зміненням цільового призначення приміщення. На момент проведення перевірки виконувались будівельні роботи із зведенням стіни у приміщенні 19-4 (два рядки газобетону). Вищезазначені будівельні роботи виконувалися без відповідного дозволу, який дає право виконувати такі роботи, що є порушенням ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (а.с.11-12).

Відповідно до ч. 7 ст. 96 КУпАП (в редакція яка діяла на час вчинення адміністративного правопорушення), виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об'єктів II категорії складності, - тягнуть за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п'ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП передбачено, що може бути оскаржено постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, в районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАСУ, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених Законом.

Згідно з ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Частиною 6 ст. 71 КАС України передбачено, якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до п. 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва, що кореспондується із п. 13 цього ж Порядку відносно права суб'єкта містобудування, який перевіряється, бути присутнім під час здійснення контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки; вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства.

Виключення із передбаченого п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року за № 553, передбачене лише у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, щодо якого неможливо встановити суб'єкта містобудування, який будує чи збудував такий об'єкт. Виходячи із змісту та аналізу цього пункту, в такому випадку перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб'єкта містобудування.

Порядок оформлення результатів державного архітектурно-будівельного контролю визначені п. п. 15-21 цього Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Пунктом 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначено обов'язки посадових осіб Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю, а саме у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Пунктом 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені права суб'єкта містобудування щодо якого, здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а саме, вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Таким чином, відповідачами при проведенні перевірки було порушено порядок проведення перевірки та право позивача бути присутнім під час здійснення контролю, позивач був позбавлений можливості подавати документи, пояснення, довідки, що виникали під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, як це передбачено Порядком (п.п. 9, 13, 14 Порядку).

Позивач не отримував будь яких актів, протоколів, та приписів, які повинні слугувати підставою для винесення постанов по справах про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 152 ЖК України (в редакції, яка діяла на час винесення постанови), переобладнання і перепланування жилого будинку (квартири), що належить громадянинові на праві приватної власності, провадяться з дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів, повноваження якого в галузі житлово-комунального господарства визначені ст. 30 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21.07.1997 року.

Згідно із Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 року за № 76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року. за № 927/11207 (п. 1.4) переобладнання і перепланування жилих будинків дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. Переобладнання і перепланування жилих будинків, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку не допускається.

Згідно технічного висновку ПП «Енкобуд» про дослідження будівельних конструкцій квартири АДРЕСА_1, в конструкціях фундаментів, перекриття поверху, наружних несущих стін, внутрішній продольній несущій стіні, внутрішніх прокольних і поперечних несущих стін, а також в вузлах їх сполучення пошкодження і дефекти відсутні. Усі перелічені конструкції знаходяться в задовільному стані і відповідають категорії ІІ. Проведене перепланування приміщень квартири не вплинуло на несучу здатність конструктивних елементів квартири, поверху і будівлі в цілому. Безпечна експлуатація приміщень квартири після проведеного перепланування можлива. Втручання в несучу конструкцію і інженерні системи загального користування при проведені перепланування не здійснювалось.

Отже, технічними висновками підтверджено, що позивач здійснювала перепланування квартири, а не реконструкцію, як то вказано в акті перевірки.

Рішенням Дніпропетровської міської ради від 06.04.2009 року № 731 "Про порядок узаконення переобладнання конструктивних елементів (несучі стіни) в окремих квартирах багатоквартирних будинків житлового фонду усіх форм власності", яким з метою спрощення механізму та скорочення строків узаконення переобладнання конструктивних елементів (несучі стіни) в окремих квартирах багатоквартирних будинків житлового фонду усіх форм власності, уповноважено Управління житлового господарства Дніпропетровської міської ради видавати розпорядження про узаконення переобладнання конструктивних елементів (несучі стіни: перенесення та утворення нових дверних отворів, арок тощо) в окремих квартирах багатоквартирних будинків житлового фонду усіх форм власності, за наявності проектно-технічної документації, комплексного висновку щодо робочого проекту, виконаного ДП "ДОС УКРІНВЕСТЕКСПЕРТИЗИ", технічного висновку спеціалізованої організації щодо можливості експлуатації переобладнаної квартири, якщо переобладнання не впливає на несучу здатність будинку. Згідно із додатком до рішення, власник квартири повинен надати до управління правовстановлюючі документи на житло, заява від повнолітніх співвласників квартири, технічний паспорт проектно-технічну документацію, комплексний висновок щодо робочого проекту, виконаний ДП "ДОС УКРІНВЕСТЕКСПЕРТИЗИ", технічний висновок спеціалізованої організації щодо можливості експлуатації переобладнання квартири та суміжних з нею квартир.

Листом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 09.01.2013 року № 40-12-89, роз'яснено, що відповідно до статей 4 та 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», абзацу другого пункту 1 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», роботи з перепланування не віднесено до будівництва.

Згідно ст. 100 ЖК України, переобладнання і перепланування жилого будинку і жилого приміщення провадяться з метою підвищення їх благоустрою і перетворення комунальних квартир в окремі квартири на сім'ю. Переобладнання і перепланування жилого приміщення допускаються за згодою наймача, членів сім'ї, які проживають разом з ним, та наймодавця і з дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів.

Таким чином, питання перепланування не віднесено до компетенції Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Розпорядженням Управління житлового господарства Дніпропетровської міської ради від 15.04.2015 року за № 150 було узаконене внутрішне перепланування з переобладнанням квартири АДРЕСА_1 Після узаконення вважати загальну площу квартири 54,3 кв.м., житлову площу 23,6 кв.м. АДРЕСА_1 вважати двокімнатною (а.с.8).

08.05.2015 року Реєстраційна служба Дніпропетровського міського управління юстиції Дніпропетровської області зареєструвала за ОСОБА_1 приватну власності, а саме квартиру АДРЕСА_1, житловою площею 23,6 кв.м. та видало свідоцтво про право власності на нерухоме майно (а.с.9-10).

Згідно ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Оцінюючи усі докази, які були досліджені у судовому засіданні у їх сукупності, та враховуючи відсутність у постанові належних доказів наявності у діях позивача складу адміністративного правопорушення, що тягне за собою неправомірність дії вчиненої посадовою особою при розгляді справ про адміністративне правопорушення, суд вважає, що постанова по справах про адміністративне правопорушення про накладення адміністративного стягнення на позивача за ч. 16 ст. 96 КУпАП, слід скасувати.

На підставі викладеного, керуючись 96, 251, 252, 288 КУпАП, Закону України «Про архітектурну діяльність», ст. ст. 100, 152 ЖК України, ст. ст. 6-11, 71, 159-163 КАС України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним на скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області по справі про адміністративне правопорушення № Д-14 від 24.03.2015 року відносно ОСОБА_1 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 7 ст. 96 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Дніпропетровського адміністративного апеляційного суду через Красногвардійський районний суд протягом десяти днів з дня її проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення постанови, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання її копії. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Т. О. Дубіжанська