Справа № 357/545/16-а
Суддя: Рябченко Л. А.
Дата ухвалення: 2016-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 357/545/16-а
У Х В А Л А

02 березня 2016 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Рябченко Л. А. ,

при секретарі Кривенко О. С.,

з участю адвоката ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про залишення позову без розгляду

по справі за адміністративним позовом

ОСОБА_2

до

Дроздівської сільської ради Білоцерківського району Київської області,

про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації за невикористану відпустку,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, просить стягнути з відповідача заборгованість по заробітній платі за листопад 2012 року в сумі 16грн. та компенсацію за невикористану відпустку за 5 календарних днів за період роботи з 5.09.2011 по 4.02.2013 в сумі 214,10грн., всього 230,10грн..

Вимоги обґрунтувала тим, що дії відповідача щодо порушення вимог трудового законодавства при звільненні її як державного службовця оскаржувались до різних інстанцій. Зокрема, 16.11.2015 Київської обласної держфінінспекції та Білоцерківської держфінінспекції, на що 17.12.2015 позивач отримала відповідь про встановлення порушень її прав під час проведення розрахунку при звільненні, а саме в частині заниження виплати суми компенсації за невикористану відпустку та перерахунку заробітної плати. З моменту отримання повідомлення виникло право на звернення до суду за захистом своїх порушених прав. Позов поданий, відповідно до чинного законодавства, у встановлений законом строк, тому у прийнятті його не може бути відмовлено та він не може бути залишений без розгляду.

Відповідач подав до суду заперечення на позов, в якому просить залишити позов без розгляду, оскільки аналогічний позов уже розглядався Білоцерківським міськрайонним судом. Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 16.06.2015 адміністративний позов був залишений без розгляду в звязку з пропуском строку звернення до суду за захистом своїх прав. В судове засідання представник відповідача не зявився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином.

В судовому засіданні позивач та її представник заперечили проти залишення позову без розгляду з вищезазначених підстав. Вважають строк звернення до суду не пропущеним.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, справу № 357/17607/14-а, 2-а/357/15/15, суд прийшов до висновку про залишення позову без розгляду.

Судом встановлено, що 9.12.2014 ОСОБА_2 зверталася з позовом до Дроздівської сільської ради Білоцерківського району Київської області та сільського голови про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за невикористану відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду від 24.02.2015 у задоволенні позову було відмовлено.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 16.06.2015 адміністративний позов був залишений без розгляду в звязку з пропуском строку звернення до суду за захистом своїх прав.

В ухвалі суду зазначено, що позивачка звернулася до суду з пропуском встановленого ст.99 КАС України строку для його подання, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку нею не заявлено, доказів на підтвердження наявності поважних причин пропуску строку на звернення до суду не надано. Як вбачається з матеріалів справи, позивачка дізналась про затримку розрахунку при звільненні 29.04.2013 в день його фактичного проведення, оскільки кошти поступили на її банківську картку. Вимогу до Дроздівської сільської ради Білоцерківського району Київської області про розрахунок та виплату всіх сум, що належать їй від підприємства і провадиться в день звільнення , та спору про їх розмір позивачем протягом трьох місяців, відповідно до ст.233 КЗпП України, також подано не було.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції погодилася з висновком суду першої інстанції, що право позивачки на отримання розрахунку при звільненні не підлягає судовому захисту в звязку із пропуском строку звернення до суду. Однак, відповідно до положень ст.100 КАС України, суду першої інстанції необхідно було залишити адміністративний позов без розгляду, а не ухвалювати рішення про відмову у задоволенні позову.

Після ухвалення відповідних рішень, позивач оскаржувала порушення відповідачем вимог трудового законодавства до різних інстанцій. Зокрема, 16.11.2015 до Київської обласної держфінінспекції та Білоцерківської держфінінспекції, на що 17.12.2015 отримала відповідь про встановлення порушень її прав під час проведення розрахунку при звільненні, а саме в частині заниження виплати суми компенсації за невикористану відпустку та перерахунку заробітної плати. В звязку з цим ОСОБА_2 знову звернулася до суду, подавши адміністративний позов 16.01.2016 з вимогами про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації за невикористану відпустку, які були предметом розгляду по справі № 357/17607/14-а, 2-а/357/15/15, проте заявлені з інших підстав.

Позивач вважає, що з моменту отримання вищевказаного повідомлення в неї виникло право на звернення до суду за захистом своїх порушених прав. Тому, позов поданий, відповідно до чинного законодавства, у встановлений законом строк.

Проте, суд таке твердження вважає хибним.

Так, згідно з ч.ч. 1-3 ст.99 КАС України:

«Адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.»

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.233 КЗпП України:

«Працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.»

Згідно з ч.1 ст. 72 КАС України:

«Обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.»

Так, ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 16.06.2015 адміністративний позов ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по заробітній платі, компенсації за невикористану відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку був залишений без розгляду в звязку з пропуском строку звернення до суду за захистом своїх прав з викладенням обґрунтувань такого рішення.

Проте, позивач безпідставно вважає, що отримання відповіді на її звернення, подане після ухвалення рішення про залишення її позову без розгляду, до контролюючого органу щодо порушення вимог трудового законодавства щодо неї, є підставою для звернення до суду без необхідності поновлення строку звернення до суду. Проте, судом встановлено, що про відповідні порушення позивачу було відомо і на момент звернення до суду з попереднім позовом по справі № 357/17607/14-а, 2-а/357/15/15.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.100 КАС України:

«Адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.»

Позивач не заявляла клопотання про поновлення строку звернення до суду, зазначивши, що відповідний строк нею не пропущений.

З врахуванням обставин та висновків, зазначених в ухвалі апеляційного суду від 16.06.2015 по адміністративній справі № 357/17607/14-а, 2-а/357/15/15, що набрала законної сили, та обставин встановлених в судовому засіданні, суд прийшов до висновку про залишення позову без розгляду в звязку з пропуском строку звернення до адміністративного суду за захистом своїх прав.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 17-21, 72, 99, 100, 159-163, 167, 185, 186 КАС України,

У Х В А Л И В :

Залишити позовну заяву без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду через Білоцерківський міськрайонний суд протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_3