Справа № П/811/138/16
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2016-02-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П/811/138/16

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 лютого 2016 року справа № П/811/138/16

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Жук Р.В., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовом

Управління Держпраці у Кіровоградській області

до

Відділ освіти Гайворонської районної державної адміністрації Кіровоградської області

про

застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, -

В С Т А Н О В И В:

- котлів НІІСТУ-5 теплопровідністю 0,470 МВт у приміщеннях котелень навчальних закладів НВК «Загальноосвітній навчальний заклад І-ІІ ступенів - дошкільний навчальний заклад» за адресами: вул. Комуністична, 36, с. Тополі, Гайворонського району, Кіровоградської обл.; вул. К. Маркса, 19, с. Мощене, Гайворонського району, Кіровоградської обл.; вул. Леніна, 1/1, с. Берестяги, Гайворонського району, Кіровоградської обл.;

- КТО.14.166 теплопровідністю не більше 0,1 МВт у загальноосвітніх школах І-ІІІ ступенів за адресами: вул. Шевченка, 1, с. Таужне, Гайворонського району, Кіровоградської обл.; вул. Ватутіна, 3, с. Бандурове, Гайворонського району, Кіровоградської обл., до усунення зазначених в акті від 03.002.2016 р. № 03-Д.П./16 порушень.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

У відповідності до ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року (з наступними змінами), судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України “Про судовий збір” за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано суб’єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою – підприємцем сплачується судовий збір в сумі 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Статтею 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" від 25.12.2015 р. №928-VIII встановлено, що у 2016 році мінімальна заробітна плата з 1 січня становить 1378,00 гривень.

З огляду на зміст позовних вимог встановлено, що позивачем заявлено позовну вимогу немайнового характеру, а тому судовий збір становить 1378,00 грн.

До матеріалів справи не долучено доказів сплати судового збору, натомість, позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору в зв’язку з відсутністю кошторисних призначень за рахунок яких можливо здійснити оплату судового збору.

В даному випадку суд зазначає, що частиною 1 ст. 88 КАС України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічне положення міститься в статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Згідно із п. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, статтею 88 КАС України та статтею 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено такої підстави відстрочення сплати судового збору як відсутність кошторисних призначень на оплату судового збору, а відсутність видатків на оплату судового збору не є тотожним майновому стану особи і не може підміняти собою вказане поняття.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Вищезазначена процесуальна норма встановлює можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення статті спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Крім того, згідно статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення правосуддя, зміцнення матеріально-технічної бази судів, включаючи створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційної системи, веб-порталу судової влади, комп’ютерних локальних мереж, сучасних систем фіксування судового процесу, придбання та обслуговування комп’ютерної і копіювально-розмножувальної техніки, впровадження електронного цифрового підпису.

Тобто судовий збір є одним із засобів функціонування та матеріального забезпечення судової гілки влади. За таких обставин суд вважає, що підстави для відстрочення сплати судового збору відсутні.

Суд зазначає, що Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. №3674-VI (в редакції з 01.09.2015р.) не передбачено звільнення управління Держпраці від сплати судового збору.

Щодо посилання заявника на обставину щодо відсутності у кошторисі видатків на оплату судового збору зазначає наступне.

Відповідно до статті 2 Бюджетного кодексу України, кошторис - це основний плановий фінансовий документ бюджетної установи, яким на бюджетний період встановлюються повноваження щодо отримання надходжень і розподіл бюджетних асигнувань на взяття бюджетних зобов’язань та здійснення платежів для виконання бюджетною установою своїх функцій та досягнення результатів, визначених відповідно до бюджетних призначень.

Тобто, установи й організації, які утримуються за рахунок бюджетних коштів, для забезпечення своєї діяльності та виконання покладених на них функцій складають і затверджують кошторис доходів і видатків відповідно до бюджетних призначень, які встановлені законом про Державний бюджет України.

Під час визначення обсягів видатків розпорядникам нижчого рівня головні розпорядники, розпорядники вищого рівня повинні враховувати об’єктивну потребу в коштах кожної установи виходячи з її основних виробничих показників і контингентів, які встановлюються для установи.

Показники видатків, що включаються до проекту кошторису, повинні бути обґрунтовані відповідними розрахунками щодо кожного коду економічної класифікації.

Кошторис затверджується за загальним і спеціальним фондами на рік без розподілу за періодами року в обсязі, який дорівнює сумі цих фондів.

При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже в тому числі й органів державної влади, то самі лише обставини, пов’язані з фінансуванням установи чи організації з державного бюджету України та з відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для відстрочення такої сплати.

Крім того суд зазначає, що відстрочення - це перенесення строку виконання обов’язку сторони щодо сплати судового збору на інший час.

Позивачем не надано жодних доказів готовності у майбутньому сплатити судовий збір.

В даному випадку позивачу необхідно подати до суду докази сплати судового збору у відповідному розмірі та обсязі визначеному Законом України "Про судовий збір" або зазначити обставини та подати відповідні докази які дають право судовий збір не сплачувати.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.106 - 108, 160, 165 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1.Відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2.Адміністративний позов – залишити без руху.

3.Позивачу надати строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз’яснити позивачу, що в разі невиконання зазначених вимог позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подання в 5-денний строк з дня її проголошення, а у разі постановлення ухвали у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, апеляційної скарги, з одночасним направленням її копії до суду апеляційної інстанції.

Суддя Р.В. Жук