Справа № 826/23970/15
Суддя: Кобилянський К.М.
Дата ухвалення: 2016-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

03 березня 2016 року м. Київ № 826/23970/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Кобилянського К.М., за участю секретаря судового засідання Шендирук А.А., розглянувши у попередньому судовому засіданні матеріали адміністративної справи

за позовом ОСОБА_1
до треті особи без самостійних вимог на предмет спору1) Головного управління житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 2) Державної архітектурно - будівельної інспекції України 1) ОСОБА_2 2) ОСОБА_3
про визнання недійсними та скасування декларації, наказу, свідоцтва
за участю:

позивача: ОСОБА_1

представника відповідача-1: Титаренко О.Є.;

представника відповідача-2: ОСОБА_5;

третьої особи-1: ОСОБА_2;

третьої особи-2: ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Головного управління житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - відповідач-1), Державної архітектурно - будівельної інспекції України (далі - відповідач-2), в якій просить суд:

- визнати недійсною та скасувати декларацію про готовність об'єкта до експлуатації за адресою АДРЕСА_1;

- визнати недійсним та скасувати наказ № 2135 - С/ЖБ від 26.12.2012 в частині оформлення права власності та видачі свідоцтва на право власності ОСОБА_2 на будинок АДРЕСА_1;

- визнати недійсним Свідоцтво про право власності на ім'я ОСОБА_2 на будинок АДРЕСА_1 від 27.12.2012.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.12.2015 відкрито провадження у справі та призначено попереднє судове засідання.

У попередньому судовому засіданні судом встановлено, що позивач звернувся до суду з пропущенням строку звернення до суду виходячи з наступного.

У відповідності до частин 1, 2 статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З позовною заявою про оскарження декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої за № КВ 5 від 09.11.2012, наказу Головного управління житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 2135 - С/ЖБ від 26.12.2012 та свідоцтва на право власності на будинок АДРЕСА_1 від 27.12.2012 позивач звернувся 22.10.2015 (згідно штампу вхідної кореспонденції суду).

З наданих до матеріалів справи документів вбачається, що 09.11.2012 ОСОБА_2 звернувся до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Київ із заявою про прийняття в експлуатацію об'єкта, а саме: садибний (індивідуальний) будинок літ. «А-1» з мансардою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та подав декларацію про готовність об'єкта до експлуатації.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Київ зареєструвала дану декларацію 09.11.2012 за №КВ 5.

На підставі заяви ОСОБА_2 та передбачених законодавством документів, Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видано наказ від 26.12.2012 № 2135-С/ЖБ про видачу свідоцтв про право власності та видано ОСОБА_2 свідоцтво про право власності на жилий будинок за адресою: АДРЕСА_1.

В адміністративному позові позивач посилається на те, що про оскаржувані рішення йому стало відомо лише в липні 2015 року, однак, обставини, за яких йому стало відомо про дані оскаржувані рішення та причини пропуску строку звернення до суду в позові не наведено.

Водночас, у попередньому судовому засіданні 03.03.2016 він пояснив, що про отримання ОСОБА_2 свідоцтва про право власності на даний будинок та оскаржувані рішення та декларацію позивачу стало відомо у серпні 2013 року.

До того ж, позивач зазначив, що весь час проживав у спірному будинку разом з ОСОБА_2. Підставою для звернення до адміністративного суду за захистом порушеного права, згідно пояснень позивача, стали судові спори про поділ майна подружжя між ОСОБА_2 та ОСОБА_3.

У попередньому судовому засіданні 03.03.2016 суд поставив на обговорення питання щодо поважності причин пропуску строку звернення ОСОБА_1 до адміністративного суду з даним позовом.

Позивач просив визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними. Представники відповідачів вказали, що немає жодних підстав для визнання пропуску строку звернення до суду таким, що відбувся з поважних причин.

ОСОБА_2 підтримав позицію позивача.

Третя особа ОСОБА_3, зазначивши, що позивач пропустив строк без поважних на те причин, просила залишити позов без розгляду.

Заслухавши думку сторін, дослідивши всі матеріали справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду питання щодо визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, Окружний адміністративний суд міста Києва, прийшов до висновку, що звернення позивача до суду 22.10.2015 відбулося після закінчення визначеного законом процесуального строку без поважних причин.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду є лише наявність обставин, які є об'єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов'язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

У відповідності до положень статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Згідно з пунктом 9 частини 1 статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Отже, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв'язку з пропущенням позивачем строку звернення до адміністративного суду без поважних причин.

Керуючись положеннями статей 99, 100, пункту 9 частини 1 статті 155, статей 160, 165, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної у порядку, встановленому статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п'яти днів за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя К.М. Кобилянський