Справа № 821/3712/15-а
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2016-03-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2016 р.м. ХерсонСправа № 821/3712/15-а
Херсонський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Василяки Д.К.,

суддів: Кузьменко Н.А., Пекного А.С., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1, третя особа - ОСОБА_2 про зобов'язання вчинити певні дії,

встановив:

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі по тексту - позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 (далі по тексту - відповідач), третя особа - ОСОБА_2 про зобов'язання вчинити певні дії.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що на підставі звернення громадянки ОСОБА_2 щодо порушення її прав внаслідок будівництва відповідачем господарської споруди (кухні) по АДРЕСА_1 Управлінням державної архітектурно - будівельної інспекції в Херсонській області (далі по тексту - Управління) проведено перевірку. У зв'язку з не допуском перевіряючих на місце перевірки, на відповідача накладено адміністративне стягнення видано приписи про заборону будівельних робіт.

При проведенні перевірки встановлено порушення проектних рішень будівельного паспорту. За результатами перевірки складено протокол про адміністративне правопорушення та видано припис про приведення будівництва у відповідність до Вимог будівельного паспорту, встановлено строк виконання припису до 27.09.2015.

10.11.2015 працівниками Управління здійснено позапланову перевірку, в результаті якої встановлено, що гр. ОСОБА_1 не виконано вимоги припису від 27.08.2015, а саме, не приведено будівництво господарської будівлі до вимог будівельного паспорту та самовільно без повідомлення про початок виконання будівельних робіт продовжено будівельні робити. За фактом вчинення правопорушення забудовнику внесено припис від 10.11.2015 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з вимогою привести об'єкт у відповідність до вимог чинного містобудівного законодавства з визначенням строку на добровільне виконання до 17.11.2015.

Проте, вимоги припису від 10.11.2015 відповідачем не виконано.

На підставі вказаного позивач вважає, що будівництво господарської споруди (кухні) по АДРЕСА_1, є самочинним будівництвом, тому просить зобов'язати відповідача знести вказаний об'єкт.

Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідач в судове засідання не з'явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник відповідача надав до суду клопотання про перенесення розгляду справи на іншу дату з урахуванням участі в цивільній справі. Проте, суд вважає, що клопотання не обґрунтоване, оскільки не надано жодних доказів, які підтверджують участь представника у будь - якій іншій справі.

Третя особа надала до суду заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження. Крім того, надала до суду письмові пояснення, відповідно до яких вказала, що при проведенні будівництва господарської споруди (кухні) відповідачем порушені пожежні та санітарні норми ДБН-360-92. Оскільки ОСОБА_1 проводить будівництво біля спільної межі з земельною ділянкою третьої особи, таке будівництво порушує її права та інтереси, тому просить зобов'язати ОСОБА_1 знести самочинне будівництво, а саме: кухню, яка розташовану за адресою АДРЕСА_1.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Виходячи з вищевикладеного, суд вважає за можливе розглянути адміністративну справу в порядку письмового провадження, за наявними матеріалами справи.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне: повноваження Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (далі по тексту - Закон № 3038-VI), Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08.04.2011р. №439/2011, Постановою КМ України від 09.06.2014року № 294 Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (Положення про ДАБІ України), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (далі по тексту - Порядок № 553).

Відповідно до положень ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч. 2 ст. 41 Закону № 3038-VI).

Частиною 1 пункту 2 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Пунктом 1 Порядку № 553 встановлено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції).

Відповідно до пунктів 3, 4, 5 Порядку № 553 (в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень. Посадові особи інспекцій мають службові посвідчення встановленого зразка, форма якого затверджується Мінрегіоном, а також особистий штамп із зазначенням номера і найменування інспекції, яку вони представляють. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Згідно з абз. 1 п. 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Абзацом 8 п. 7 Порядку № 553, підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Судом встановлено, що на підставі звернення громадянки ОСОБА_2 від 31.07.2015 р. за № 1021-014/261 щодо порушення її прав внаслідок будівництва її сусідкою господарської споруди (кухні) по АДРЕСА_1, заступником начальника управління - начальником інспекційного відділу по м. Херсону Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області видано направлення на проведення позапланової перевірки від 10.08.2015 р. за № 430.

11.08.2015 працівників Управління державної архітектурно - будівельної діяльності у Херсонській області відповідачем не було допущено до перевірки. Працівниками Управління державної архітектурно - будівельної діяльності у Херсонській області складено припис № 5/б про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким вимагалось від відповідача привести будівництво у відповідність до будівельного паспорта та допустити посадову особу інспекції державного архітектурно - будівельного контролю на об'єкт будівництва для проведення перевірки вимог містобудівного законодавства до 25.08.2015 р.

27 серпня 2015 працівниками Управління проведено перевірку в ході якої встановлено, що припис про допущення посадових осіб Управління на об'єкт будівництва та припис про заборону будівельних робіт, на момент перевірки, виконано. Будівельні роботи на момент перевірки не виконуються. Будівництво кухні ведеться на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 23 січня 2015 року № ХС 26, зареєстроване Управлінням державної архітектурно - будівельної інспекції в Херсонській області. Замовником надано будівельний паспорт від 04 січня 2015 року № 1/15, який видано сектором містобудування та архітектури Бериславської районної державної адміністрації.

Судом встановлено, що Бериславською районною державною адміністрацією внесено зміни в будівельний паспорт в частині розміщення об'єкту будівництва та зобов'язано привести у відповідність будівництво кухні згідно вимог ДБН 360-92** "Містобудування, планування і забудова міських та сільських поселень" щодо дотримання протипожежних відстаней між житловими та громадськими будівлями та спорудами.

В ході перевірки, проведеної 27 серпня 2015 року встановлено, що відповідачем продовжується будівництво без врахування змін у будівельному паспорті.

За результатами перевірки від 27.08.2015 р. видано припис №7/б від 27.08.2015 р., яким зобов'язано відповідача привести будівництво у відповідність до будівельного паспорту до 27.09.2015 р.

23 жовтня 2015 року головним інспектором будівельного нагляду прийнято рішення № 1, яким вирішено скасувати реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 23 січня 2015 року № ХС 26. Рішення прийнято у зв'язку з тим, що під час проведення позапланової перевірки виконання припису встановлено факт існування двох будівельних паспортів з однаковим реєстраційним номером та однаковою датою реєстрації з різним місцем розташування господарської будівлі (кухні).

Управлінням ДАБІ у Херсонській області на підставі рішення головного інспектору будівельного нагляду 23 жовтня 015 року прийнято наказ № 26-ск "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт", яким наказано вважати скасованим реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 23 січня 2015 року № ХС 26.

09 листопада 2015 року проведеною Управлінням ДАБІ у Херсонській області документальною перевіркою встановлено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки № 1/15 від 14.01.2015 р. на об'єкт "Будівництво господарських будівель та споруд (кухня), АДРЕСА_1" складений з порушенням вимог Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Мінрегіону від 05.07.2011 р. № 103, оскільки будівельний паспорт складено не за формою, встановленою Додатком № 2 до вказаного Порядку.

Рішенням ДАБІ у Херсонській області № 1/к скасовано будівельні паспорти забудови земельної ділянки "Будівництво господарських будівель та споруд (кухня), АДРЕСА_1" від 14.01.2015 р. №1/15 та "Будівництво господарських будівель та споруд (кухня), АДРЕСА_1 (внесення змін) (дата відсутня) 1/15".

Суд зазначає, що матеріали адміністративної справи не містять доказів щодо оскарження рішення та наказу про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та рішення про скасування дії будівельних паспортів забудови земельної ділянки не надано. Вказаний наказ та рішення не скасовано.

10 листопада 2015 р. працівниками Управління проведено перевірку в ході якої встановлено проведення відповідачем будівельних робіт не у відповідності до будівельного паспорту та без повідомлення про початок виконання будівельних робіт. За результатами перевірки складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено припис, яким зобов'язано ОСОБА_1 привести роботи у відповідність до вимог містобудівного законодавства шляхом його знесення у термін до 17.11.2015 р.

Перевіркою від 23 листопада 2015 року встановлено, що ОСОБА_1 вимоги припису не виконала.

Відповідно до абзацу 1 пункту 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (далі по тексту - Порядок № 466), будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Підготовчі роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт до органу державного архітектурно-будівельного контролю, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень;

реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання підготовчих робіт у разі винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Виконання підготовчих робіт, у тому числі з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень, може здійснюватися на підставі зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт (далі - дозвіл) (п.4 Порядку № 466).

Відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Отже, основними ознаками, які є підставами для визнання будівництва самочинним є ознаки, а саме:

- будівництво ведеться на ділянці, що не було відведено у встановленому порядку для цієї мети;

- об'єкт нерухомості збудовано без належного дозволу чи належно затвердженого проекту;

- об'єкт нерухомості збудований з істотними порушеннями будівельних норм та правил.

Судом встановлено, що відповідачем будівництво ведеться без належного дозволу чи належно затвердженого проекту.

Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього (ч. 2 ст. 376 Цивільного кодексу України).

Згідно ч. 7 ст. 376 Цивільного кодексу України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов'язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов'язана відшкодувати витрати, пов'язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Проаналізувавши матеріали справи, суд приходить до висновку, що добровільна перебудова об'єкту є неможливою, оскільки відповідач добровільно не виконує вимоги приписів Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Херсонській області, а вказана забудова не відповідає вимогам додатку 3.1 ДБН 360-92** "Містобудування, планування і забудова міських і сільських поселень", яким передбачено протипожежні відстані між житловими, громадськими і допоміжними будинками промислових підприємств. Абзацом 2 додатку 3.1 ДБН 360-92** передбачено, що протипожежні відстані від житлових, громадських, адміністративно-побутових будівель до виробничих будинків промислових підприємств, сільськогосподарських будівель і споруд треба приймати за таблицею 1.Вказані відстані при проведенні будівництва дотримано не було.

Частиною 1 статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об'єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта та компенсацію витрат, пов'язаних з таким знесенням.

Відповідачем не надано до суду доказів щодо підтвердження належного оформлення дозвільних документів або виконання вказаних вище приписів, як і не надано доказів добровільної перебудови об'єкту.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Серед критеріїв оцінювання судом рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, є принцип законності, що закріплений у ч.2 ст.19 Конституції України, відповідно до якого органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Суд вважає, що в даному випадку позовні вимоги Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1, третя особа - ОСОБА_2 про зобов'язання вчинити певні дії підлягає задоволенню.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

Керуючись ст. ст. 2, 12, 17, 18, 19, 158-163, 167 КАС України, суд -

постановив:

Адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Зобов'язати ОСОБА_1 знести самовільно збудовану господарську споруду (кухню), яка знаходиться по АДРЕСА_1.

Витрати з проведення знесення будівлі (кухні) покласти на ОСОБА_1.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня її проголошення. В разі складення постанови у повному обсязі відповідно до ст. 160 КАС України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Головуючий суддя Василяка Д.К.

Суддя Кузьменко Н.А.

Суддя Пекний А.С.

кат. 6.1