Справа № 189/1650/15-а
Суддя: Пустовар О. С.
Дата ухвалення: 2016-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 189/1650/15-а
П О С Т А Н О В А

іменем України

24.02.2016 року Покровський районний суд Дніпропетровської області

в складі головуючого судді Пустовар О.С.

при секретарі Комеристій І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Покровське адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визнання незаконним та скасування приписів Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у Дніпропетровській області ,-

ВCТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, визнання незаконним та скасування приписів Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у Дніпропетровській області, яка була уточнена в ході судового розгляду. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 10.06.2015 року начальником Павлоградського інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області та головним державним інспектором Павлоградського інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області проведено позапланову перевірку на «будівництві ангару (складу) по вул. Центральна, 32 с. Орли Покровського району Дніпропетровської області». За наслідками перевірки відносно позивача було складено адміністративний протокол за ст.96 ч.6 КУпАП та 16.06.2015 року директором Павлоградського інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області було винесено постанову П-7 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 96 ч.6 КУпАП та накладено штраф в розмірі 6800 грн. Вважає, що дана постанова не відповідає вимогам закону, а саме вказує, що він відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю являється власником земельної ділянки загальною площею 0,803 га, з яких для будівництва та обслуговування житлового будинку 0,250 га, для ведення особистого підсобного господарства 0,552 га. На початку 2006 року почали будівництво підсобного приміщення на зазначеній земельній ділянці, яке було завершено в 2014 році. За його заявами виробничим підприємством «Южспецхиммаш» було проведено технічне обстеження будівлі та визнано її придатну для безпечної експлуатації, Синельниківським БТІ виготовлено технічний паспорт на зазначену споруду. На початку будівництва він не звертався до центральних органів виконавчої влади із заявою про реєстрацію декларації про початок будівництва, однак на час будівництва діючим на той час КУпАП відповідальність за невиконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт не передбачалося. Окрім того, рішенням Покровського районного суду Дніпропетровської області від 18.05.2015 року поділено між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зазначену будівлю в ідеальних частках та визнано право власності вказаних осіб на зазначене нерухоме майно в розмірі ? кожному та 10.06.2015 року проведено Державну реєстрацію права власності вказаних осіб на окремий обєкт нерухомого майна. За наслідками зазначеної перевірки головним державним інспектором Павлоградського інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області також було винесено припис № 7 П, яким від ОСОБА_1 вимагається усунення виявлених порушень до 10.07.2015 року шляхом перебудови споруди у господарчу споруду. Однак, зазначеною посадовою особою не враховано, що на момент перевірки та винесення припису позивач та його дружина правомірно набули право власності на обєкт нерухомого майна по вул. Центральна, 32 с. Орли Покровського району Дніпропетровської області. Таким чином, після державної реєстрації, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 правомірно набули право власності на окремий обєкт нерухомого майна по вул. Центральна, 32 с. Орли Покровського району Дніпропетровської області. Окрім того, припис 7 П порушує права співвласників обєкта нерухомого майна, оскільки вимоги припису стосуються нерухомого майна, співвласником якого вони є. Крім того, позивач, не являється субєктом містобудування юридичною особою чи фізичною особою підприємцем. Окрім того, відповідно до «акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил», складеного начальником та головним державним інспектором Павлоградського інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області вищевказаний обєкт нерухомого майна віднесено до 1 категорії складності. Однак, порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2011 року № 553 не стосується обєктів віднесених до 1 категорії складності та відповідно на вказаний обєкт взагалі не передбачено законом винесення приписів. Крім того позивач вказує на те, що винесенню вищевказаної постанови та припису передувало складення головним інспектором Павлоградського інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних норм, стандартів і правил, у якому зазначається правопорушення у сфері містобудівної діяльності, виявлене при будівництві ангару. Однак під час перевірки представником позивача було надано для залучення до матеріалів перевірки копії витягів з Державного реєстру речового права на нерухоме майно на зазначений обєкт для підтвердження факту Державної реєстрації нерухомого майна за ОСОБА_1І, та ОСОБА_2 Однак зазначений факт свідомо не враховано уповноваженою особою ДАБІ при винесенні припису про усунення порушення шляхом перебудови. Крім того, 21.07.2015 року винесено новий припис №10 з вимогою про знесення вищевказаного обєкта нерухомого майна. Просить поновити йому строк оскарження постанови серії П-7 від 16.06.2015 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення в розмірі 6800 грн., визнати незаконною та скасувати постанову серії П-7 від 16.06.2015 року, визнати незаконним та скасувати припис № 7 від 10.06.2015 року, винесений головним інспектором Павлоградського інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області, визнати незаконним та скасувати акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних норм, стандартів, і правил від 10.06.2015 року, складений головним інспектором Павлоградського інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області, визнати незаконним та скасувати припис № 10 П від 21.07.2015 року, винесений головним інспектором Павлоградського інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області. Просить позов задовольнити.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити, постанову прийнято без його участі.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечує проти задоволення адміністративного позову, надавши заперечення, які містяться в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, суд вважає, що адміністративний позов не підлягає задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

Згідно ст.11 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини , на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Суб'єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Згідно з ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

В силу ст.ст. 245, 280 КУпАП посадова особа, уповноважена розглядати адміністративну справу при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язана з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи з метою всебічного, повного і об'єктивного з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставах яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Так, згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, повноваження Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08.04.2011 № 439/2011, Порядком здійснення державного архітектурного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244.

Згідно ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Так, в судовому засіданні достовірно встановлено, що згідно акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил від 10.06.2015 року, складеного начальником Павлоградського інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області та головним державним інспектором Павлоградського інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області, позапланова перевірка проводилася за доручення ДАБІ України від 26.05.2015 року № 40-7958 відповідно звернення Орлівської сільської ради, щодо будівництва ангару на вул. Центральна,32 с. Орли Покровського району Дніпропетровської області. Перевіркою встановлено, що земельна ділянка, розташована на території с. Орли вул. Колгоспна, 18 та вул. Центральна,32 Орлівської сільської ради, належить ОСОБА_1 Згідно державного акту на праві приватної власності на землю серія ДП № ПК 000069 від 05.06.1999 року, землю передано для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд 0,250 га, ведення особистого підсобного господарства 0,553. На земельній ділянці зі сторони вул. Центральна,33 на відстані 13,30 м. від червоної лінії розташовано ангар (склад) загальним розміром 30,55м.х12,80м., висотою -5,65 м. що не є господарською спорудою та не може бути розташована на території земельної ділянки, що надана для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарчих будівель (споруд). Будівництво ангару (складу) проводилося ФО ОСОБА_1 у 2014 році без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт та містобудівних умов забудови земельної ділянки, що є порушенням ст.ст.34,36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»

Положеннями п.17 Постанови Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

На виконання вимог п.17 ПКМУ № 553 посадовими особами Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області складено протокол про адміністративне правопорушення від 10.06.2015 року та припис №7 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10.06.2015 року, яким вимагалося від ОСОБА_1 у строк до 10.07.2015 року усунути виявлені порушення шляхом перебудови нежитлової будівлі (складу) у господарську споруду з урахуванням ДБН 360-92 ** «Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень».

Так, 16.06.2015 року за результатами розгляду матеріалів позапланової перевірки директором Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № П-7, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Ухвалою Покровського районного суду Дніпропетровської області від 09.12.2015 року позовні вимоги в частині визнання протиправною та скасування постанови №10-П від 04.08.2015 року по справі про адміністративне правопорушення залишено без розгляду.

Крім того, 21.07.20015 року начальником Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області винесено припис № 10 П про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким ОСОБА_1 було зобовязано усунути вимоги містобудівного законодавства шляхом знесення ангару (складу) по вул. Центральна, 32 с. Орли Покровського району Дніпропетровської області.

Твердження позивача та представника позивача на законність будівництва спірного обєкта, в звязку з тим, що рішенням Покровського районного суду Дніпропетровської області у справі № 189/1258/15-ц від 18.05.2015 року визнано за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право спільної сумісної власності на нерухоме майно, а саме на нежитлову споруду (склад) за адресою вул. Центральна, 32 с. Орли Покровського району Дніпропетровської області, спростовується тим, що вказане рішення було скасовано рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 12.08.2015 року.

Щодо твердження позивача та представника відносно відсутності повноважень на проведення перевірок на обєкт будівництва I-III категорії складності, суд виходить з наступного.

Так, відповідно до п.1 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» № 553 від 23.05.2011 року регламентовано порядок та умови перевірок.

Пунктом 1 ПКМУ №553 передбачено, що порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Зазначена норма регламентує процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; ліцензійних умов провадження господарської діяльності, повязаної з будівництвом обєкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Відповідно до пп.4 п.11 ПКМУ № 553 посадові особи інспекції мають право проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Згідно з п.11 ПКМУ №553, посадові особи інспекції мають право здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Отже, з положень зазначених пунктів вбачається, що обмеження по категорії складності у ПКМУ №553 застосовується лише до перевірок за дотриманням ліцензійних умов провадження господарської діяльності, повязаної з будівництвом обєкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення належить до IV і V категорії складності. Тому посадовими особами Департаменту проведено перевірку спірного обєкта будівництва у межах повноважень, наданих законом.

Так, згідно з п.11 ПКМУ №553, посадові особи інспекції мають право складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до п.14 Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний, зокрема, виконувати вимоги інспекції щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно пунктів 16, 18 Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється контроль, а другий залишається в інспекції. Акт підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування щодо якого здійснено перевірку.

Частиною 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пунктом 17 Порядку передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Згідно п.19, 21 Порядку припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Частиною 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пунктом 22 Порядку посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право накладати штрафи відповідно до закону.

Відповідно до п.7 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності рішення про накладення штрафу оформлюється постановою про накладення на суб'єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу), що є виконавчим документом і підлягає виконанню в установленому законом порядку.

Таким чином, посадові особи інспекції під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю діяли в межах повноважень та у спосіб передбачений чинним законодавством.

Відповідно до ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 11, 17-19, 69-72, 158-163, 167, ч.3 ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання незаконним та скасування приписів Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у Дніпропетровській області відмовити в повному обсязі.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя О.С. Пустовар