Справа № 808/3872/15
Суддя: Нечипуренко Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2016-02-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2016 року Справа № 808/3872/15 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Нечипуренка О.М., при секретарі Резніченко А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали адміністративної справи

за позовною заявою ОСОБА_1

до Державної податкової інспекції у Комунарському районі м. Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області

третя особа - ТОВ "Факторингова компанія "Вектор Плюс"

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

за участі представників сторін:

від позивача - ОСОБА_1 (паспорт серії НОМЕР_2 від21.12.2013)

від відповідача - Середенко Н.Ю. (довіреність № 4466/С/08-27-10 від 13.05.2015)

Бурашнікова О.С. (довіреність №87/Б/08-27-10 від 11.01.2016)

від третьої особи - не прибув

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Державної податкової інспекції у Комунарському районі м. Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 17.02.2015, яким позивачу визначено суму податкового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб у розмірі 9066,40 грн., та нараховані штрафні санкції 22820,10 грн.

Ухвалою суду від 20.07.2015 відкрито провадження у адміністративній справі та призначено до судового розгляду на 04.08.2015. Провадження у справі було зупинено. Судове засідання призначено на 02.12.2015.

Ухвалою від 02.12.2015 залучено до участі у справі у якості третьої особи - ТОВ "Факторингова компанія "Вектор Плюс". Провадження у справі за клопотанням сторін було зупинено. Судове засідання призначено на 15.02.2016.

Представник позивача в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала у повному обсязі, та надала суду пояснення в їх обґрунтування аналогічні викладеним у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечив у повному обсязі, про що подав до суду письмові заперечення. Обґрунтовуючи свою позицію зазначав, що громадянкою ОСОБА_1 не надано до ДПІ у Комунарському районі м. Запоріжжя податкову декларації про майновий стан і доходи за 2013р., не задекларовано дохід отриманий від ТОВ "Факторингова Компанія "Вектор Плюс", а також самостійно не розраховано та не сплачено до бюджету податок з отриманого доходу, а. відтак, зважаючи на порушення пп. "д" 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, 168.1.3 п.168.1 Податкового кодексу України занижено податок на доходи фізичних осіб за 2013 рік на суму 90600,40грн.

З огляду на викладене, вважає податкове повідомлення правомірним та просить відмовити у позові у повному обсязі.

Представник третьої особи належним чином повідомлений про дату, місце та час судового засідання до суду не прибув. Про причини неявки суд не повідомив. Клопотань про розгляд справи за його відсутності та витребуваних судом документів не надав.

У засіданні 15.02.2016, судом, відповідно до ст.160 КАС України, сторонам проголошено вступну та резолютивну частини постанови та оголошено про час виготовлення постанови у повному обсязі.

Відповідно до ст. 41 КАС України, в ході судового розгляду здійснювалось повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів, а саме: комплексу "Камертон".

Розглянувши матеріали справи та документи, надані сторонами додатково, заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного:

Відповідно до ст.9 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд вирішує справи на підставі Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно до ст.19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Підставами для визнання незаконними (нечинними) актів в судовому порядку та їх скасування є невідповідність їх вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. Обов'язковою умовою визнання акта недійсним (його скасування) є також порушення у зв'язку з прийняттям відповідного акта прав та охоронюваних законом інтересів фізичної особи, підприємства чи організації - позивача у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно відомостей з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб про суми виплачених доходів (7ДР) встановлено, що гр.. ОСОБА_1 у 2013р. отримано дохід у сумі 534292,97грн. від ТОВ "Факторингова Компанія "Вектор Плюс" за ознакою доходу 126 - "Дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 розділу IV Кодексу) (підпункт 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 розділу IV Кодексу)".

З метою отримання пояснень та документального підтвердження з приводу отриманого доходу у 2013р. від ТОВ "Факторингова Компанія "Вектор Плюс" громадяни: ОСОБА_1 надіслано лист від 13.11.2014р. №6990/14/08-27-17-02 рекомендованим листом з повідомленням про вручення 14.11.2014р. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення гр.ОСОБА_1 18.11.2014р. отримала лист №6990/14/08-27-17-02, але до ДПІ у Комунарському районі М.Запоріжжя для надання пояснення та документального підтвердження не з'явилась.

Також з метою уточнення відомостей з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб про суми виплачених доходів (7ДР) під час доперевірочного аналізу ДПІ у Комунарському районі М.Запоріжжя направлено запит про надання інформації від 15.07.2014р. №4061/7/08-27-1701 до ТОВ "Факторингова Компанія "Вектор Плюс" ().

Листом від 22.07.2014р. №22-07/2014-2 ТОВ "Факторингова Компанія "Вектор Плюс" повідомило, що в третьому кварталі 201.3р., Товариством було анульовано фізичній особі ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1) борг у розмірі 534292.97грн. за кредитним договором №0706/0708/45-024 від 01.07.2008р.

Громадянкою ОСОБА_1 не надано до ДПІ у Комунарському районі м. Запоріжжя податкову декларації про майновий стан і доходи за 2013р., не задекларовано дохід отриманий від ТОВ "Факторингова Компанія "Вектор Плюс", а також самостійно не розраховано та не сплачено до бюджету податок з отриманого доходу.

Виходячи з вищевикладеного перевіркою встановлено порушення пп. "д" 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, 168.1.3 п.168.1 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. №2755-УІ в результаті чого занижено податок на доходи фізичних осіб за 2013 рік на суму 90600,40грн.

Зважаючи на виявлені порушення відповідачем винесене податкове повідомлення-рішення № від 17.02.2015, яким позивачу визначено суму податкового зобов'язання з податку на доходи фізичних осіб у розмірі 9066,40 грн., та нараховані штрафні санкції 22820,10 грн.

Не погоджуючись з даним повідомленням-рішенням позивач звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд виходить з приписів ч. 3 ст. 2 КАС України, відповідно до яких, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 163.1 ст. 163 ПК України об'єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України.

Згідно п. 164.1 ст. 164 ПК України базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

Відповідно до пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 ПК України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається, зокрема, дохід, отриманий платником податку як додаткове благо у вигляді основної суми боргу (кредиту), прощеного(анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкротства, до закінчення строку позовної давності. Якщо кредитор повідомляє платника податку-боржника рекомендованим листом з повідомленням про вручення або шляхом укладання відповідного договору, або шляхом надання повідомлення боржнику під підпис особисто про анулювання боргу та включає суму анульованого(прощеного) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого(сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації.

Таким чином, обов'язок щодо самостійної сплати податку з доходу у вигляді суми боргу, анульованого(прощеного) кредитором за його самостійним рішенням, отриманого як додаткове благо, виникає у платника податку за наявності таких умов а) отримання платником податку доходу у вигляді суми боргу такого платнику податку, анульованого кредитором за його самостійним рішенням, б) надіслання платнику податку повідомлення про анулювання боргу, в) включення кредитором суми анульованого боргу до податкового розрахунку сум доходу, нарахованого на користь платника податку, за підсумками звітного періоду, г) відображення платником податків отриманого доходу у річній податковій декларації.

Згідно п.п.5.1, 5.2 ст.5 ПК України поняття, правила та положення, установлені цим Кодексом та законами з питань митної справи, застосовуються виключно для регулювання відносин, передбачених статтею 1 цього Кодексу. У разі якщо поняття, терміні, правила та положення інших актів суперечать поняттям, термінам, правилам та положенням цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування застосовуються поняття, терміни, правила та положення цього Кодексу. Статтею 14 ПК України визначено значення понять, в якому ці поняття вживаються в цьому Кодексі.

Так, відповідно до п.п. 14.1.54 п. 14.1 ст.14 ПК України доходом з джерелом його походження з України є будь-який дохід, отриманий резидентом або нерезидентом, у тому числі від будь-яких видів їх на території України, її континентальному шельфі у виключній (морській) економічній зоні.

Згідно з п.п. 14.1.47. п. 14.1. ст. 14 ПК України додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов'язаний з виконанням обов'язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

Відповідно до п.3.3 Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, і сум утриманого з них податку, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 05.02.14 №49, у графі 3 "Сума виплаченого доходу" відображається сума фактично виплаченого доходу платнику податків податковим агентом

З аналізу наведених положень ПК України можна зробити висновок, що до доходів взагалі та додаткових благ, зокрема, відносяться матеріальні та нематеріальні цінності, кошти та інші активи, які безпосередньо отримані платником податку та які збільшують загальний майновий стан цього платника і забезпечують приріст його активів у тій чи іншій формі.

Визначальною ознакою доходу платника податку як об'єкта та бази оподаткування податком з доходу фізичних осіб, у тому числі у вигляді додаткового блага, є фактичне отримання такого доходу платником податку в грошовій, матеріальній чи нематеріальній формі.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, 01 липня 2008 року між Позивачем та ВАТ "Сведбанк" (далі - Банк) було укладено кредитний договір (копія додається) на купівлю житлового приміщення на суму 75 000 (сімдесят п'ять тисяч) доларів США та 00 центів, що згідно з офіційним курсом валют НБУ на день укладення договору складало 363 750 (триста шістдесят три тисячі сімсот п'ятдесят) гривень. Згодом, право вимоги Банк передав Товариству з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "Вектор Плюс" (далі - ТОВ "Вектор Плюс").

01 серпня 2013 року між Позивачем та ТОВ "Вектор-Плюс" було укладено договір (копія додається) про припинення зобов'язання передаванням відступного за кредитним договором. В пункті 1.1. даного договору про припинення зобов'язання вказується, що на момент його укладення заборгованість за кредитним договором складала 146 290 доларів США та 92 центи., з яких 71 334 долари 98 центів - заборгованість по основній сумі кредиту, 34 596 доларів 63 центи - заборгованість по процентам та 40 359 доларів 31 цент - нарахована пеня. Зазначена сума не могла бути стягнена кредитором внаслідок спливу позовної давності - 1 рік для неустойки (пені та штрафи).

Позивачем на користь кредитора протягом строку дії кредитного договору було сплачено 8 700 доларів США (копії квитанцій додаються), що відповідно до курсу НБУ на день оплат складає 48 678 грн. 43 коп. Відповідно до пункту 1.2 договору припинення зобов'язання, Позивачем на користь кредитора було передано відступне у розмірі 40 800 доларів США, що на день передачі дорівнювало 330 888 грн.

Таким чином, отримавши кредит в розмірі 363 750 (триста шістдесят три тисячі сімсот п'ятдесят) гривень, Позивачем загалом було сплачено на користь кредитора 379 566 (триста сімдесят дев'ять тисяч п'ятсот шістдесят шість) гривень 43 копійки, що перевищує суму отриманих коштів.

Тобто, в результаті реалізації договірних правовідносин, було повернуто кредиторам суму більшу, ніж була отримана Позивачем в якості кредиту, тобто у Позивача внаслідок вказаних правовідносин фактично не відбулось збільшення загального майнового стану чи приросту моїх активів у тій чи іншій формі, а тому і відсутній об'єкт оподаткування в розумінні положень ст.14, п. 163.1 ст. 163, п. 164.1 ст.164 ПК України.

Нараховані банком штрафні санкції та їх подальше прощення не є благом, оскільки така сума не була узгодження з позичальником, а була нарахована штучно з порушенням норм цивільного кодексу про строки позовної давності та розмір штрафних санкцій, що значно перевищують суму боргу, оскільки виходили за межі річної позовної давності встановленої Цивільним кодексом України згідно ч. 2 ст. 258 ЦК України. Також, у випадку стягнення цієї заборгованості в судовому порядку вона була б зменшена, оскільки вона значно перевищує розмір збитків та виходить за межі позовної давності, що передбачено у ч.3 ст. 551 ЦК України.

Таким чином, за результатом розгляду справи, суд приходить до висновку, що виявлені в акті порушення не підтверджуються матеріалам справи, а тому спірне податкове повідомлення - рішення винесено безпідставно та є таким, що підлягає скасуванню.

Частиною 2 ст. 71 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З огляду на припис наведеної норми процесуального права при розгляді судом спору щодо правомірності рішення органу державної податкової служби, яким платнику податків донараховані податкові зобов'язання чи зменшені податкові вигоди, контролюючий орган має доводити недобросовісність платника податків.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що відповідач не довів правомірність прийнятого ним податкового повідомлення-рішення № від 17.02.2015.

Відповідно до ст.162 КАС України у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти постанову про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень чи окремих його положень, дій чи бездіяльності і про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійсненні нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України (або відповідного місцевого бюджету, якщо іншою стороною був орган місцевого самоврядування, його посадова чи службова особа).

Керуючись ст. ст. 94, 158, 160, 162, 163, 167 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Комунарському районі м. Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області № від 17.02.2015.

Судовий збір у розмірі 226,85грн. (двісті двадцять шість гривень 85 коп.) присудити на користь ОСОБА_1 (іпн НОМЕР_1) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Комунарському районі м. Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня її проголошення, а в разі складення постанови у повному обсязі відповідно до статті 160 КАС України, або прийняття постанови у письмовому провадженні - з дня отримання копії постанови, апеляційної скарги з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції

Суддя О.М. Нечипуренко