Справа № 810/5504/14
Суддя: Черпіцька Л.Т.
Дата ухвалення: 2016-03-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2016 року м. Київ К/800/7181/15

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України у складі:

Суддів:Черпіцької Л.Т.
Розваляєвої Т.С.
Маслія В.І.
провівши попередній розгляд адміністративної справи за касаційною скаргою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на постанову Київського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2014 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2015 року у справі № 810/5504/14 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області про визнання протиправними та скасування постанов,

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2014 року фізична особа-підприємець ОСОБА_4 звернувся з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області, в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати постанову від 04.11.2013 року № 3-0411/1 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 103230,00 грн.;

- визнати протиправною та скасувати постанову від 04.11.2013 року № 3-0411/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 103230,00 грн.;

- визнати протиправною та скасувати постанову від 04.11.2013 року № 3-0411/3 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 41292,00 грн.;

- визнати протиправною та скасувати постанову від 04.11.2013 року № 3-0411/4 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 51615,00 грн.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2014 року, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2015 року, позов задоволено. Визнано протиправними та скасовано постанови №№ 3-0411/1, 3-0411/2, 3-0411/3 та 3-0411/4 від 04.11.2013 р.

Не погоджуючись з вказаними судовими рішеннями, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області звернувся з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати судові рішення першої та апеляційної інстанцій, та ухвалити нове про відмову в задоволенні позову.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що на підставі направлення від 08.07.2013 р. № 2176.13/08/01 посадовими особами Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області було проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4 на об'єкті будівництва «підприємство по вирощуванню та переробці грибів на АДРЕСА_1

Підставою для здійснення позапланової перевірки став лист Головного управління по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю СБУ від 04.07.2013 року № 14/1/5-3891 з вимогою про проведення відповідачем перевірки дотримання вимог чинного законодавства України у сфері містобудування під час будівництва, реконструкції будівель і споруд та їх подальшої експлуатації на території Київської області, зокрема, підприємством по вирощуванню та переробці грибів, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1.

За результатами перевірки відповідачем складено акт від 08.07.2013 року, яким встановлено, що в містобудівних умовах, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, технічному паспорті БТІ площі приміщень не співпадають. Згідно паспорта БТІ від 19.12.2012 року справа № 567 в приміщенні № 65 (кабінеті) виконано реконструкцію під вбиральню та кладову; в приміщеннях № 21, 19, 22 утворені дверні прорізи. Літера Б: в приміщенні № 3 проведено реконструкцію - встановлені перегородки під холодильну камеру, в приміщенні № 4 встановлено перегородку (склад реконструйовано під душову кімнату), в приміщенні № 2 замість складу - кімнати відпочинку. Об'єкт експлуатується. По АДРЕСА_1 в приміщеннях №№ 5, 6, 9, 10, 12 не встановлені перегородки, відсутня стяжка. Об'єкт не готовий до здачі в експлуатацію. По АДРЕСА_1: в приміщеннях літера А, літера В закладені дверні отвори. Об'єкт експлуатується. Крім того, встановлено порушення ст. ст. 31, 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі акту перевірки, відповідачем винесено припис від 31.10.2013 року № С-3110/11 про усунення допущених порушень ст. ст. 34, 36, 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» до 31.05.2014 року. Також, відповідачем винесено припис від 31.10.2013 року № С-3110/12 про зупинення експлуатації об'єкту з 01.11.2013 року.

Крім того, відповідачем складено протоколи від 31.10.2013 року №№ 1-Л-З-3110/1866, 1-Л-З-3110/1865, 1-Л-З-3110/1864, 1-Л-З-3110/1867 про правопорушення у сфері містобудування, якими визначено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

На підстав матеріалів перевірки, 04.11.2013 року начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області винесено постанови № 3-0411/1№, 3-0411/2, № 3-0411/3, № 3-0411/4 про накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Задовольняючи позовні вимоги, суди першої та апеляційної інстанцій дійшли висновку, що позапланова перевірка була проведена з порушенням встановленого чинним законодавством порядку, а оскаржувані постанови винесені з порушенням порядку накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Колегія суддів Вищого адміністративного суду України погоджується з висновками судів та вважає їх обґрунтованими, враховуючи наступне.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ч.1-3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю розглядають відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктами 1, 5, 7 Порядку здійснення державного ажурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктами 9, 13 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Відповідно до пунктів 16-22 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

Отже, за змістом вище наведених правових норм вбачається, що суб'єкт містобудування щодо якого здійснюється перевірка має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис та протокол, а також надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки. При цьому, у разі відмови суб'єкта містобудування від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Водночас, як вірно встановлено судами, акт перевірки від 08.07.2013 року не містить підпису уповноваженої особи суб'єкта містобудування про отримання примірника акта. Крім того, в акті відсутні будь-які записи про надсилання на адресу позивача примірника згаданого акту поштою. Акт перевірки підписано сином позивача ОСОБА_5 та бухгалтером ОСОБА_6, однак докази на представництво ФОП ОСОБА_4 відсутні.

З наданої відповідачем копії фіскального чеку та опису вкладення у цінний лист вбачається, що 05.11.2013 року на ім'я ОСОБА_4 було надіслано копію акту перевірки, постанов та відповідних протоколів і приписів, тобто після розгляду справи про правопорушення - 04.11.2013 року.

Крім того, Інспекцією ДАБК у Київській області було порушено п.10 Порядку накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244, відповідно до якого уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Проте, як вірно зазначено судами, акт перевірки датується 08.07.2013 року, тоді як протоколи №№ 1-Л-З-3110/1865, 1-Л-З-3110/1866 складено лише 31.10.2013 року, тобто з порушенням п.10 Порядку № 244.

Враховуючи наведені положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553, а також зважаючи на встановлені судами обставини, колегія суддів погоджується з позицією судів про порушення Інспекцією ДАБК у Київській області вимог Порядку № 553, у зв'язку із чим позивач був позбавлений права на надання пояснень з приводу виявлених порушень та на отримання акту, протоколу та припису.

Що стосується правомірності винесених постанов №№ 3-0411/1, 3-0411/2, 3-0411/3 та 3-0411/4 від 04.11.2013 р., колегія суддів виходить з наступного.

Так, спірними постановами на ФОП ОСОБА_4 накладено штрафи за: не забезпечення технічного нагляду за будівництвом, чим порушено ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність»; експлуатацію підприємства по вирощуванню та переробці грибів на АДРЕСА_1 без прийняття в експлуатацію у встановленому законом порядку, чим порушено ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; виконання будівельних робіт без отримання документу, що надає право на виконання будівельних робі, чим порушено ст. ст.34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; не забезпечення авторського нагляду за будівництвом, чим порушено ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Водночас, встановлені Інспекцією порушення ст.ст. 34, 36, ч.8 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» спростовуються матеріалами справи. Зокрема, ОСОБА_4 на підтвердження протиправності постанов №№3-0411/1, 3-0411/2 від 04.11.2013 р. надано декларацію про початок виконання будівельних робіт, яка зареєстрована 16.10.2012 року за № КС 8, та декларацію про готовність об'єкта до експлуатації, яка зареєстрована 30.01.2013 року за № КС 92.

Що ж стосується постанов № 3-0411/3 та № 3-0411/4, якими накладено штрафи на позивача за незабезпечення здійснення технічного та авторського нагляду за будівництвом, колегія суддів погоджується з висновками судів про їх протиправність.

Спірні постанови Інспекції були прийняті, в тому числі, на підставі акту перевірки. Однак, жодних порушень щодо технічного чи авторського нагляду, а також будь-яких обставин щодо недотримання ФОП ОСОБА_4 вимог ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» в акті перевірки не зазначено.

Тобто, постанови № 3-0411/3 та № 3-0411/4 прийняті за відсутності встановлення під час перевірки порушень ФОП ОСОБА_4 вимог ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність».

Посилання скаржника на те, що порушення процедури здійснення перевірки та притягнення суб'єкта будівництва до відповідальності не може бути підставою для звільнення позивача від сплати відповідних штрафних санкції у випадку, якщо порушення ним вимог будівельного законодавства підтверджено належними та допустимими доказами є безпідставними, оскільки судами достовірно встановлено та підтверджено доказами у справі про відсутність у діях позивача порушень вимог містобудівного законодавства під час здійснення будівництва підприємства по вирощуванню та переробці грибів по АДРЕСА_1

За таких обставин, колегія суддів вважає вірними та обґрунтованими висновки судів про наявність правових підстав для скасування постанов Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області від 04.11.2013р. №№ 3-0411/1, 3-0411/2, 3-0411/3 та 3-0411/4.

Враховуючи викладене, судова колегія дійшла висновку, що судом першої та апеляційної інстанцій повно і правильно встановлені фактичні обставини справи, характер правовідносин сторін і вірно застосовані до них норми матеріального права. Доводи касаційної скарги висновків суду не спростовують.

Згідно із ст. 220 КАС України суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі і не може досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в судовому рішенні, та вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.

Керуючись статтями 220, 220-1, 223, 224, 230, 231 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів Вищого адміністративного суду України

УХВАЛИЛА:

Касаційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області відхилити, а постанову Київського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2014 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2015 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення копії особам, які беруть участь у справі та може бути переглянута в порядку ст.ст. 235-2391 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судді: