Справа № 372/2170/15-а
Суддя: Данилишин В.М.
Дата ухвалення: 2016-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

02 лютого 2016 року 12 год. 40 хв. № 372/2170/15-а

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Данилишина В.М., суддів Качура І.А., Келеберди В.І., розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом публічного акціонерного товариства "Центренерго" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за участю прокуратури Київської області, про визнання протиправними дій, скасування рішень та зобов'язання вчинити певні дії.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Обухівського районного суду Київської області надійшли позови:

1) публічного акціонерного товариства "Центренерго" в особі відокремленого підрозділу - Трипільської ТЕС (далі - позивач, Трипільська ТЕС) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (далі - відповідач, ДАБІ України) про скасування постанови відповідача від 28 квітня 2015 року №З-2804/1-10/10-28/2804/06/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - оскаржувана постанова №1) та закриття провадження у справі щодо стягнення із Трипільської ТЕС штрафу за оскаржуваною постановою №1 у розмірі 54810,00 грн. (далі - позов №1);

2) Трипільської ТЕС до ДАБІ України про скасування постанови відповідача від 28 квітня 2015 року №3-2804/2-10/10-27/2804/06/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - оскаржувана постанова №2) та закриття провадження у справі щодо стягнення із Трипільської ТЕС штрафу за оскаржуваною постановою №2 у розмірі 1096200,00 грн. (далі - позов №2);

3) Трипільської ТЕС до ДАБІ України про скасування постанови відповідача від 28 квітня 2015 року №3-2804/3-10/10-26/2804/06/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - оскаржувана постанова №3) та закриття провадження у справі щодо стягнення із Трипільської ТЕС штрафу за оскаржуваною постановою №3 у розмірі 1096200,00 грн. (далі - позов №3).

В обґрунтування позовів зазначено, що оскаржувані постанови є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки прийняті відповідачем на підставі висновків, зроблених за результатами перевірки позивача, які не відповідають фактичним обставинам.

Відповідними ухвалами Обухівського районного суду Київської області відкрито провадження в адміністративних справах №372/2171/15-а за позовом №1 (далі - справа №372/2171/15-а), №372/2168/15-а за позовом №2 (далі - справа №372/2168/15-а та №372/2170/15-а за позовом №3 (далі - справа №372/2170/15-а).

У подальшому відповідними ухвалами Обухівського районного суду Київської області, залишеними без змін ухвалами Київського апеляційного адміністративного суду, справи №372/2171/15-а, №372/2168/15-а та №372/2170/15-а передані на розгляд Київського окружного адміністративного суду.

Поряд з цим, відповідними ухвалами Київського окружного адміністративного суду справи №372/2171/15-а, №372/2168/15-а та №372/2170/15-а передані за територіальною підсудністю на розгляд Окружного адміністративного суду міста Києва (також далі - суд).

При реєстрації справи №372/2168/15-а в суді даній справі присвоєно новий номер - №826/23669/15 (далі - справа №826/23669/15).

Відповідно до протоколів автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду та вирішення справ №372/2171/15-а, №826/23669/15 та №372/2170/15-а визначено суддю Данилишина В.М.

Відповідними ухвалами суду (суддя Данилишин В.М.) справи №372/2171/15-а, №826/23669/15 та №372/2170/15-а прийнято до провадження та призначено до розгляду у судовому засіданні колегією суддів. Крім того, під час підготовки справ до розгляду судом з'ясовано, що належним відповідачем у справі є Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі - відповідач, ДАБІ України), а також допущено прокуратуру Київської області (далі - прокуратура) до участі у справі.

У відповідному судовому засіданні представником позивача подано заяву про уточнення позовних вимог у справі №372/2170/15-а, а саме, про:

- визнання протиправними дій відповідача при складанні протоколу від 14 квітня 2015 року №1-Л-З-1404/2, акту перевірки від 14 квітня 2015 року, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14 квітня 2015 року №С-1404/2;

- скасування оскаржуваної постанови №3.

Вказану заяву про уточнення позовних вимог у справі №372/2170/15-а судом, відповідно до ст. 137 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), прийнято та долучено до матеріалів справи для врахування при прийнятті у справі судового рішення по суті.

У подальшому відповідними ухвалами суду справи №372/2171/15-а, №826/23669/15 та №372/2170/15-а об'єднано в одне провадження та присвоєно об'єднаній адміністративній справі загальний №372/2170/15-а (далі - справа).

Поряд з цим, у відповідному судовому засіданні представником позивача подано заяву про уточнення позовних вимог, викладених у позові №2, а саме, про:

- визнання протиправними дій відповідача при складанні протоколу від 14 квітня 2015 року №1-Л-З-1404/1, акту перевірки від 14 квітня 2015 року, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14 квітня 2015 року №С-1404/1;

- скасування оскаржуваної постанови №2.

Вказану заяву про уточнення позовних вимог, викладених у позові №2, судом, відповідно до ст. 137 КАС України, прийнято та долучено до матеріалів справи для врахування при прийнятті у справі судового рішення по суті.

Під час переходу до розгляду справи по суті представники позивача підтримали позови №1-№3, з урахуванням поданих заяв про уточнення позовних вимог, та просили задовольнити їх повністю з підстав, зазначених у них та наданих на їх обґрунтування доказах, а представники відповідача та прокуратури не визнали вказані позови та просили відмовити у їх задоволенні повністю з підстав, зазначених у письмових запереченнях проти позову, наданих суду разом із доказами на їх обґрунтування.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, у відповідному судовому засіданні судом, відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України, прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

У ході подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження судом з'ясовано, що належним позивачем у справі є публічне акціонерне товариство "Центренерго" (далі - позивач).

У подальшому, відповідною ухвалою суду визнано поважними причини пропущення позивачем строку звернення до адміністративного суду із позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними дій, скасування рішень та зобов'язання вчинити певні дії.

Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд -

ВСТАНОВИВ:

14 квітня 2015 року департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (далі - інспекція) проведено позапланову перевірку дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва "Реконструкція енергоблоку ст. №2 Трипільської ТЕС за адресою: Київська область, Обухівський район, м. Українка, вул. Промислова, 1" (далі - об'єкт будівництва №1), за наслідками якої інспекцією складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 14 квітня 2015 року (далі - акт перевірки №1).

Згідно акту перевірки №1, інспекцією під час перевірки встановлено, що замовником будівництва - позивачем, та підрядниками - ТОВ "Котлотурбопром", ТОВ "Спеценергомонтаж", ТОВ "Євроінвестстрой", ПАТ "НВП "Радій", згідно договорів та відміток про виконані будівельні роботи в загальному журналі робіт та журналі авторського нагляду, будівельні роботи на об'єкті будівництва №1 розпочаті без отримання документу, що надає право на виконання будівельних робіт (дозволу виконання будівельних робіт), чим порушено вимоги ст.ст. 34, 37 "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), вимоги Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (далі - Порядок №466).

У зв'язку із встановленням порушень, зазначених в акті перевірки №1, інспекцією 14 квітня 2015 року відносно позивача складено протокол №1-Л-З-1404/1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - протокол №1-Л-З-1404/1).

Крім того, того ж 14 квітня 2015 року інспекцією складено припис №С-1404/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (далі - припис №С-1404/1), яким зобов'язано позивача усунути зазначені в акті перевірки №1 порушення містобудівного законодавства у строк до 30 травня 2015 року.

На підставі акту перевірки №1, протоколу №1-Л-З-1404/1 та припису №С-1404/1 інспекцією 28 квітня 2015 року прийнято оскаржувану постанову №2, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР), та накладено на нього штраф у сумі 1096200,00 грн.

Також, 14 квітня 2015 року інспекцією проведено позапланову перевірку дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об'єкті будівництва "Спорудження сіркоочистки димових газів на енергоблоці №2 Трипільської ТЕС за адресою: Київська область, Обухівський район, м. Українка, вул. Промислова, 1" (далі - об'єкт будівництва №2), за наслідками якої інспекцією складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 14 квітня 2015 року (далі - акт перевірки №2).

Згідно акту перевірки №2, інспекцією під час перевірки встановлено, що:

- проектувальником ПАТ "КНДПКІ "Енергопроект" передана замовнику проектна документація розроблена з порушеннями державних будівельних норм, стандартів і правил, а саме, занижена категорія складності об'єкту будівництва №2 та категорії складності об'єктів будівництва, до складу якого входять декілька будівель, споруд або лінійних об'єктів інженерно-транспортної інфраструктури, потрібно здійснювати на об'єкті будівництва в цілому, тому спорудження сіркоочистки димових газів є невід'ємною частиною реконструйованого енергоблоку №2 Трипільської ТЕС та об'єкт будівництва №2 відноситься до V категорії складності. Вказаними діями порушено вимоги ст.ст. 23, 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20 травня 1999 року №687-XIV (далі - Закон №687-XIV) та ст.ст. 29, 31, 32 Закону №3038-VI;

- замовником будівництва - позивачем, та підрядником - ТОВ "ДЕМЗ-Інжинірінг" згідно договорів та відміток про виконані будівельні роботи в загальному журналі робіт та журналі авторського нагляду, будівельні роботи на об'єкті будівництва №2 розпочаті без отримання документу, що надає право на виконання будівельних робіт (дозволу на виконання будівельних робіт), чим порушено вимоги ст.ст. 34, 37 Закону №3038-VI, вимоги Порядку №466.

У зв'язку із встановленням вказаних вище порушень інспекцією 14 квітня 2015 року відносно позивача складено протокол №1-Л-З-1404/2 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - протокол №1-Л-З-1404/2).

Поряд з цим, згідно акту перевірки №2, інспекцією під час перевірки також встановлено, що замовником будівництва - позивачем, не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду за будівництвом, чим порушено вимоги ст. 11 Закону №687-XIV та постанови Кабінет Міністрів України "Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури" від 11 липня 2007 року №903, у зв'язку з чим інспекцією 14 квітня 2015 року відносно позивача складено протокол №1-Л-З-1404/3 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - протокол №1-Л-З-1404/3).

Крім того, того ж 14 квітня 2015 року інспекцією складено припис №С-1404/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (далі - припис №С-1404/2), яким зобов'язано позивача усунути зазначені в акті перевірки №2 порушення містобудівного законодавства у строк до 30 травня 2015 року.

На підставі акту перевірки №2, протоколу №1-Л-З-1404/2 та припису №С-1404/2 інспекцією 28 квітня 2015 року прийнято оскаржувану постанову №3, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону №208/94-ВР, та накладено на нього штраф у сумі 1096200,00 грн.

Поряд з цим, на підставі акту перевірки №2, протоколу №1-Л-З-1404/3 та припису №С-1404/2 інспекцією 28 квітня 2015 року прийнято оскаржувану постанову №1, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 2 ст. 2 Закону №208/94-ВР, та накладено на нього штраф у сумі 54810,00 грн.

У контексті викладеного суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності встановлені Законом №687-XIV, який спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Згідно з абз.абз. 2-4 ч. 1 ст. 1, ст. 10, ч. 1 ст. 13 Закону №687-XIV, архітектурна діяльність - діяльність по створенню об'єктів архітектури, яка включає творчий процес пошуку архітектурного рішення та його втілення, координацію дій учасників розроблення всіх складових частин проектів з планування забудови і благоустрою територій, будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту) будівель і споруд, здійснення архітектурно-будівельного контролю і авторського нагляду за їх будівництвом, а також здійснення науково-дослідної та викладацької роботи у цій сфері.

Об'єкти архітектурної діяльності (об'єкти архітектури) - будинки і споруди житлово-цивільного, комунального, промислового та іншого призначення, їх комплекси, об'єкти благоустрою, садово-паркової та ландшафтної архітектури, монументального і монументально-декоративного мистецтва, території (частини територій) адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів;

Суб'єкти архітектурної діяльності - архітектори, інші особи, які беруть участь у підготовці і розробленні містобудівної документації, проектної документації для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будинків і споруд, благоустрою, ландшафтних та садово-паркових об'єктів, науково-дослідній і викладацькій роботі, замовники проектів та будівництва об'єктів архітектури, підрядники на виконання проектних і будівельних робіт, виробники будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, власники і користувачі об'єктів архітектури, а також органи влади, що реалізують свої повноваження у сфері містобудування;

Для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю).

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать: центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури; орган державного архітектурно-будівельного контролю; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань архітектури; структурні підрозділи обласних, районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; виконавчі органи сільських, селищних, міських рад.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом №3038-VI, який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ст. 6 Закону №3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Указом Президента України від 08 квітня 2011 року №439/2011 затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі - Положення), відповідно до п.п. 1-3 якого, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

Держархбудінспекція України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, цим Положенням, іншими актами законодавства України, а також дорученнями Президента України.

Основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства, а саме: здійснення в межах своїх повноважень державного контролю за дотриманням законодавства, стандартів, нормативів, норм, порядків і правил із зазначених питань; виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві, ліцензування господарської діяльності, пов'язаної зі створенням об'єктів архітектури; внесення Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України пропозицій щодо формування політики із відповідних питань.

Згідно із ч.ч. 1-3, п.п. 2-4 ч. 4 ст. 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

- проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Поряд з цим, процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності, визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. №553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до п.п. 3, 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Повноваження посадових осіб Держархбудінспекції поширюються на всю територію України.

Державний архітектурно-будівельний контроль на території інших областей здійснюється посадовими особами територіальних органів за рішенням Держархбудінспекції.

Суд звертає увагу, що позивачем не ставиться під сумнів наявність підстав для проведення позапланової перевірки на об'єктах будівництва №№ 1, 2, за наслідками яких складено акти перевірки №№ 1, 2.

Згідно із п. 8, 16, 17 Порядку №553, за результатами перевірки суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності, складається відповідний акт у двох примірниках.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Таким чином, наслідком проведеної перевірки суб'єкта господарювання, який провадить господарську діяльність, пов'язану з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності, є складання відповідного акту перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності - складається також протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства.

В обґрунтування протиправності дій інспекції щодо складання актів перевірки №№ 1, 2, протоколів №1-Л-З-1404/1, №1-Л-З-1404/2 та №1-Л-З-1404/3, приписів №С-1404/1 та №С-1404/2 представник позивача посилався на те, що такі дії вчинялися за відсутності представника ПАТ "Центренерго", упереджено та не об'єктивно, з чим суд не погоджується виходячи з наступного.

Відповідно до п. 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Поряд з цим, згідно п.п. 1.1, 4.1, 4.5, 4.8.4, 5.1 Положення про Трипільську ТЕС, затвердженого Загальними зборами акціонерів ПАТ "Центренерго" 25 квітня 2014 року (протокол №1), Трипільська ТЕС є відокремленим підрозділом ПАТ "Центренерго". Трипільська ТЕС не має статусу юридичної особи і у своїй господарській діяльності виступає виключно від імені та в інтересах ПАТ "Центренерго".

Трипільська ТЕС від імені та в інтересах ПАТ "Центренерго" в межах компетенції, визначеної цим Положенням та довіреністю ПАТ "Центренерго", виданою на ім'я керівника Трипільської ТЕС, може набувати майнові та немайнові права, нести обов'язки, бути позивачем, відповідачем в усіх судах загальної юрисдикції, господарському, адміністративному, третейському суді, отримувати кошти за електроенергію, а також вчиняти інші правочини.

На Трипільську ТЕС покладаються наступні обов'язки, зокрема, за погодженням з ПАТ "Центренерго" здійснювати будівництво, реконструкцію, а також капітальний ремонт основних фондів.

Керівником Трипільської ТЕС є директор, який призначається на посаду та звільняється з посади виконавчим органом ПАТ "Центренерго" за погодженням з наглядовою радою ПАТ "Центренерго".

Враховуючи вищезазначене, а також звертаючи увагу на присутність при складанні вказаних вище актів, протоколів та приписів директора Трипільської ТЕС Кравця П.П., що підтверджується, зокрема, його підписами про отримання вказаних документів у день їх складання, суд приходить висновку про відсутність в діях інспекції порушень вимог п. 9 Порядку №553.

Крім того, позивачем не надано суду належних доказів на підтвердження упередженості та необ'єктивності при вчиненні оскаржуваних дій.

Таким чином, позовні вимоги в частині визнання протиправними дій відповідача при складанні актів перевірки №№ 1, 2, протоколів №1-Л-З-1404/1, №1-Л-З-1404/2 та №1-Л-З-1404/3, приписів №С-1404/1 та №С-1404/2 є необґрунтованими, а тому не підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог в частині скасування оскаржуваної постанови №2 суд зазначає наступне.

Згідно із п. 3 ч. 1, ч. 5 ст. 34, ч.ч. 1, 2 ст. 37 Закону №3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Контроль за виконанням підготовчих робіт з винесення інженерних мереж, будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що належать до IV і V категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

Водночас, з акту перевірки №1, протоколу №1-Л-З-1404/1, припису №С-1404/1 та оскаржуваної постанови №2 вбачається, що позивачем, як замовником, та його підрядниками - ТОВ "Котлотурбопром", ТОВ "Спеценергомонтаж", ТОВ "Євроінвестстрой", ПАТ "НВП "Радій", згідно договорів та відміток про виконані будівельні роботи в загальному журналі робіт та журналі авторського нагляду, будівельні роботи на об'єкті будівництва №1 розпочаті (виконано роботи по заміні котельного оснащення по котлоагрегату ТПП-210 А та реконструкції турбіни і генератора енергоблоку №2 ТЕС) без отримання документу, що надає право на виконання будівельних робіт (дозволу виконання будівельних робіт).

Виконання вказаних вище будівельних робіт також підтверджується наявними в матеріалах справи, підписаними між позивачем та його підрядниками, актами приймання виконаних будівельних робіт.

У ході судового розгляду справи представник позивача не заперечував факт виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва №1 до отримання відповідного дозволу на виконання таких робіт.

Водночас, представник позивача зазначив про відсутність в діях позивача порушень вимог законодавства, оскільки станом на момент проведення перевірки будівельні роботи не проводились, з чим суд не погоджується, оскільки такі твердження суперечать змісту положень ст.ст. 34, 37 Закону №3038-VI.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлена Законом №208/94-ВР, відповідно до абз. 3 п. 5 ч. 2 ст. 2 якого, суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах V категорії складності - у розмірі дев'ятисот мінімальних заробітних плат (1096200,00 грн.).

Суд звертає увагу, що позивачем не заперечується належність об'єкту будівництва №1 до V категорії складності.

Враховуючи вищезазначене у сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині визнання протиправною та скасування оскаржуваної постанови №2 є необґрунтованими, а тому не підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог в частині скасування оскаржуваної постанови №3 суд зазначає наступне.

З акту перевірки №2, протоколу №1-Л-З-1404/2 та припису №С-1404/2 та оскаржуваної постанови №3 вбачається, що замовником будівництва - позивачем, та підрядником - ТОВ "ДЕМЗ-Інжинірінг" згідно договорів та відміток про виконані будівельні роботи в загальному журналі робіт та журналі авторського нагляду, будівельні роботи на об'єкті будівництва №2 розпочаті (виконані роботи по влаштуванню несучого металевого каркасу на стовпчастих залізобетонних фундаментах) без отримання документу, що надає право на виконання будівельних робіт (дозволу на виконання будівельних робіт).

У ході судового розгляду справи представник позивача не заперечував факт виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва №2 до отримання відповідного дозволу на виконання таких робіт.

При цьому, представник позивача зазначив про відсутність в діях позивача порушень вимог законодавства, оскільки станом на момент проведення перевірки будівельні роботи не проводились, з чим суд не погоджується, оскільки такі твердження суперечать змісту положень ст.ст. 34, 37 Закону №3038-VI.

Водночас, суд звертає увагу, що за вказане вище порушення оскаржуваною постановою №3 позивача притягнуто до відповідальності та накладено штраф на підставі абз. 3 п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону №208/94-ВР, тобто за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах V категорії складності.

При цьому, відповідно до експертного звіту щодо розгляду проектної документації на об'єкт будівництва №2, затвердженого 20 жовтня 2014 року державним підприємством "Спеціалізована державна експертна організація - центральна служба української державної будівельної експертизи" за №00-0922-14/ПБ (далі - експертний звіт №00-0922-14/ПБ), об'єкту будівництва №2 визначено ІV категорію складності.

Механізм віднесення об'єктів будівництва різного функціонального призначення до IV і V категорій складності визначений Порядком віднесення об'єктів будівництва до IV і V категорій складності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2011 року №557, відповідно до п.п. 2, 3, 5, 6 якого віднесення об'єкта будівництва до відповідної категорії складності здійснюється проектувальником і замовником.

Категорія складності об'єкта будівництва визначається відповідно до будівельних норм та державних стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об'єкта будівництва.

Клас наслідків (відповідальності) об'єкта будівництва визначається згідно з вимогами ДБН В.1.2-14-2009 "Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ" за рівнем можливих економічних збитків і (або) інших втрат, пов'язаних з припиненням експлуатації або втратою цілісності об'єкта.

До IV категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак: 1) розраховані на постійне перебування більш як 300 осіб та (або) періодичне перебування більше 500 осіб; 2) становлять можливу небезпеку для більш як 10000 осіб, які перебувають поза об'єктом; 3) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації: можуть спричинити збитки в обсязі понад 15000 мінімальних розмірів заробітних плат; можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж регіонального рівня; можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини місцевого значення.

До V категорії складності відносяться об'єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак: 1) згідно із Законом України "Про об'єкти підвищеної небезпеки" є об'єктами підвищеної небезпеки; 2) розраховані на постійне перебування більш як 400 осіб та (або) періодичне перебування понад 1000 осіб; 3) становлять можливу небезпеку для більш як 50000 осіб, які перебувають поза об'єктом; 4) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації: можуть спричинити збитки в обсязі понад 150000 мінімальних розмірів заробітних плат; можуть призвести до припинення функціонування об'єктів транспорту, зв'язку, енергетики та інженерних мереж загальнодержавного значення; можуть призвести до втрати об'єктів культурної спадщини національного значення.

Враховуючи те, що експертним звітом №00-0922-14/ПБ об'єкт будівництва №2 віднесено до ІV категорії складності, а відповідачем не надано належних доказів в обґрунтування належності даного об'єкта до V категорії складності, суд приходить до висновку про безпідставність притягнення позивача до відповідальності за виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах саме V категорії складності, у зв'язку з чим оскаржувана постанова №3 є необґрунтованою, та як наслідок підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог в частині скасування оскаржуваної постанови №1 суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 5 ст. 11 Закону №687-XIV, під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Механізм здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств) визначений Порядком здійснення авторського нагляду під час будівництва об'єкта архітектури, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року №903, відповідно до п. 2 якого авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Крім того, згідно із п. 78 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2005 року №668, з метою контролю за відповідністю будівельно-монтажних робіт проектній документації замовник забезпечує здійснення авторського нагляду протягом усього періоду будівництва шляхом укладення договору з відповідальним розробником проектної документації (генеральним проектувальником).

Враховуючи вищезазначене, а також звертаючи увагу на те, що позивачем не надано суду належних доказів укладення договору з відповідальним розробником проектної документації (генеральним проектувальником) відносно авторського нагляду, а також зважаючи на те, що позивачем не надано суду журналу авторського нагляду, суд приходить до висновку, що позивачем не забезпечено здійснення авторського нагляду на об'єкті будівництва №2.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 2 Закону №208/94-ВР, суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, за незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, коли такий нагляд є обов'язковим згідно із законодавством, - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат (54810,00 грн.).

Таким чином, суд прийшов до висновку про обґрунтованість прийняття оскаржуваної постанови №1 та, як наслідок, відсутність підстав для її скасування.

Водночас, позивачем не надано суду жодних пояснень та належних доказів в обґрунтування позовних вимог в частині закриття провадження у справі щодо стягнення із Трипільської ТЕС штрафів за оскаржуваними постановами №№ 1-3, у зв'язку з чим такі позовні вимоги є необґрунтованими, а тому не підлягають задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 11, ч. 1 ст. 69, ч.ч. 1, 2, 6 ст. 71 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

Таким чином, із системного аналізу вище викладених норм та з'ясованих судом обставин вбачається, що позов публічного акціонерного товариства "Центренерго" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, за участю прокуратури Київської області, про визнання протиправними дій, скасування рішень та зобов'язання вчинити певні дії є таким, що підлягає частковому задоволенню.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 24, 25, 69-71, 86, 128, 158-163, 167 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову №3-2804/3-10/10-26/2804/06/01 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийняту 28 квітня 2015 року департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

3. Позов в іншій частині залишити без задоволення.

Копії постанови направити (вручити) сторонам та прокуратурі Київської області (їх уповноваженим представникам) у порядку та строки, встановлені ст. 167 КАС України.

Згідно зі ст.ст. 185, 186 КАС України, постанова може бути оскаржена шляхом подання до Київського апеляційного адміністративного суду через Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів із дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Київського апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до ст. 254 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Головуючий суддя В.М. Данилишин

Суддя І.А. Качур

Суддя В.І. Келеберда