Справа № 816/32/16
Суддя: С.О. Удовіченко
Дата ухвалення: 2016-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

24 лютого 2016 рокум. ПолтаваСправа № 816/32/16

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Удовіченка С.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Кисличенко О.В.,

позивача ОСОБА_1,

представника відповідачів ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Полтавській області , Головного Управління національної поліції в Полтавській області про визнання незаконним та скасування наказу, стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

12 січня 2016 р. ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Полтавській області , Головного Управління національної поліції в Полтавській області про визнання незаконним та скасування наказу, стягнення моральної шкоди.

Ухвалами Полтавського окружного адміністративного суду від 28 січня 2016 року провадження у справі відкрито, закінчено підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду.

Згідно частини першої та другої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень

Чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу строку звернення до адміністративного суду може бути пов'язаний із різними юридичними фактами та їх оцінкою управомоченою особою. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Згідно частини третьої статті 99 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Дана норма закону означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду розпочинається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для правильного вирішення питання про застосування строку звернення до суду потрібно з'ясувати, яким саме рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень були порушені права особи, коли розпочався перебіг цього строку.

З матеріалів справи судом встановлено, що наказом Управління Міністерства внутрішніх справ України в Полтавській області від 09 вересня 2015 року №979 (а.с. 27) за порушення службової дисципліни, що виявилося в неналежному виконанні своїх функціональних обов'язків, статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року №3460-IV, інспекторові з організації діяльності спеціальних установ міліції відділу організації служби, забезпечення масових заходів та діяльності спеціальних установ міліції УГБ УМВС капітану міліції ОСОБА_1 оголошено догану.

Пунктом 2 вказаного наказу зобов'язано заступника начальника УГБ УМВС - начальника відділу організації служби, забезпечення масових заходів та діяльності спеціальних установ міліції підполковника міліції ОСОБА_3 довести зміст наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана міліції ОСОБА_1 під підпис.

За вимогами статті 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України: зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.

Як слідує із наданої відповідачем копії витягу з Журналу обліку наказів, розпоряджень, вказівок, рішень колегії (а.с. 28-30) та оглянутого у судовому засіданні оригіналу останнього, наказ Управління Міністерства внутрішніх справ України в Полтавській області від 09 вересня 2015 року №979 внесений до журналу 10 вересня 2015 року під порядковим номером 123 та доведений до відома ОСОБА_1 11 вересня 2015 року, що підтверджується його підписом.

При цьому, суд не приймає до уваги твердження позивача про те, що підпис у Журналу обліку наказів, розпоряджень, вказівок, рішень колегії не належить йому, оскільки останнім із дня подання вищевказаного витягу до суду (09 лютого 2016 року) по дату вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду не вчинено жодних дій та не надано суду доказів, які б хочь-якось були спрямовані на встановлення факту підробки (звернення до правоохоронних органів тощо).

У зв'язку із чим у суду відсутні підстави вважати не доведеним до відома ОСОБА_1 під підпис наказ Управління Міністерства внутрішніх справ України в Полтавській області від 09 вересня 2015 року №979 та неознайомлення з ним позивача.

В зв'язку із вищевикладеним, суд дійшов до висновку, що про факт існування спірного наказу позивач дізнався 11 вересня 2015 року.

Таким чином, суд приходить до висновку, що звертаючись із вказаним позовом, позивач пропустив встановлений законодавством місячний строк звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Будь-яких доказів наявності об'єктивних причин, що перешкоджали своєчасно звернутися до суду з відповідним позовом про захист свого порушеного права, позивачем не повідомлено, а судом не встановлено.

Згідно частини другої статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо: позовну заяву подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.

Із змісту даних норм слідує, що суд, який вирішує публічно-правовий спір, самостійно повинен перевірити чи пропущено позивачем встановлений строк звернення до суду, якщо так, то чи є в матеріалах адміністративного позову докази поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що строки в адміністративному судочинстві встановлені з метою дисциплінування учасників процесу та створення їм рівних умов для захисту своїх оспорюваних, порушених чи не визнаних прав та інтересів.

З урахуванням вищевикладеного, заслухавши думку позивача, представника відповідачів, суд приходить до висновку, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду, доказів поважності причин пропуску не надано та підстав для визначення причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними судом не знайдено, у зв'язку із чим позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись пунктом 5 частини 1 статті 155 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Міністерства внутрішніх справ України в Полтавській області, Головного Управління національної поліції в Полтавській області про визнання незаконним та скасування наказу, стягнення моральної шкоди залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали з одночасним надісланням її копії до суду апеляційної інстанції. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 26 лютого 2016 року.

Суддя С.О. Удовіченко