Справа № 805/544/16-а
Суддя: Аляб'єв І.Г.
Дата ухвалення: 2016-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

805/544/16-а

Україна

Донецький окружний адміністративний суд

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 лютого 2016 року Справа № 805/544/16-а

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Аляб’єв І.Г., ознайомившись з матеріалами адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектно – будівельне підприємство «Азовінтекс» (далі – Товариство) до Жовтневої об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області (далі - Інспекція) про скасування вимоги про сплату боргу,

в с т а н о в и в:

Товариство звернулося до Донецького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Інспекції про скасування вимоги про сплату боргу у розмірі 3 301 483,30 гривень.

Згідно з частиною 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) до позовної заяви додається документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

З матеріалів позову вбачається, що позивачем до позовної заяви не доданий документ про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Згідно з статтею 4 Закону України від 08.07.2011р. № 3674-VI «Про судовий збір» (далі – Закон № 3674), судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною другою зазначеної статті Закону № 3674 встановлено, що за подання юридичною особою адміністративного позову майнового характеру встановлена ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Предметом позову є скасування рішення про сплату боргу у розмірі 3 301 483,30 гривень, що може викликати зміни у майновому стані позивача.

З наведеного виплаває, що позовні вимоги є майновими і судовий збір повинен сплачуватися позивачем у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати, тобто 49 525,25 гривень.

Разом з тим, Товариство заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення у справі у зв’язку з відсутністю коштів.

Розглянувши клопотання Товариства суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення з огляду на таке.

За визначенням, наведеним у статті 2 Закону № 3674, платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Аналіз цієї норми разом з приписами частини третьої статті 106 КАС України дозволяє дійти висновку, що позивач від свого імені повинен сплатити судовий збір за подання позову.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Ця норма кореспондується з нормою частини першої статті 88 КАС України.

Відповідно до положень Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 аналіз зазначених вище норм показує, що єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є майновий стан заявника. Обґрунтування пов’язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Слід зазначити, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Відповідно до статті 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Проте позивач не наводить жодного доказу скрутного фінансового стану. А за таких обставин вважаю, клопотання Товариства про відстрочення сплати судового збору необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Як вбачається з матеріалів справи оскаржуване рішення Інспекції винесено 04 листопада 2015 року.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до статті 99 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Викладене означає, що позивачем не дотримано вимог статті 99, 106, 107 КАС України, а тому цей позов підлягає залишенню без руху відповідно до частини першої статті 108 КАС України.

Керуючись статтями 99, 106, 108, 160, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України,

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектно – будівельне підприємство «Азовінтекс» про відстрочення сплати судового збору – відмовити.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектно – будівельне підприємство «Азовінтекс» до Жовтневої об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області про скасування вимоги про сплату боргу - залишити без руху.

Зобов’язати Товариство з обмеженою відповідальністю «Проектно – будівельне підприємство «Азовінтекс» надати обґрунтовані письмові пояснення щодо причин пропуску строку для звернення до суду із цим адміністративним позовом.

Надати позивачу строк до 23 березня 2016 року для усунення недоліків позовної заяви, роз’яснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Донецького апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя Аляб'єв І.Г.