Справа № 815/6976/15
Суддя: Завальнюк І. В.
Дата ухвалення: 2016-02-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/6976/15
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2016 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Завальнюка І.В.,

за участю секретаря - Маковейчук Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказу, рішення та припису,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із вказаним адміністративним позовом, в якому, з урахуванням уточнень позовних вимог, просить визнати протиправними та скасувати наказ від 21.10.2015 р. № 73 про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, рішення № 17 від 21.10.2015 р. про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та припис від 19.10.2015 р.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що з метою здійснення будівництва вона подала до Департаменту ДАБІ в Одеській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт будівництва житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 на підставі будівельного паспорту № 01-07/141, виданим управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради від 25.09.2015 р. У листопаді 2015 р. позивач отримала лист від відповідача, відповідно до якого реєстрація вищевказаного повідомлення скасована наказом № 73 від 21.10.2015 р. Зважаючи на наявність будівельного паспорту, права власності на земельну ділянку та належне повідомлення про початок виконання будівельних робіт, позивач просить задовольнити позов та скасувати спірні наказ, рішення і припис, яким її зобов'язано усунути порушення законодавства.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги із викладених вище підстав підтримав у повному обсязі та просив задовольнити позов.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала у повному обсязі, в задоволенні позову просила відмовити з підстав, викладених у письмових запереченнях. Зокрема, за результатами перевірки 19.10.2015 р. було встановлено, що ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи без належно затвердженого проекту та з істотним порушенням будівельних норм і правил, чим не дотримано вимоги ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 466, що є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом. Зважаючи на правомірність оскаржуваних наказу, рішення та припису представник відповідача просила відмовити у задоволенні позову.

Вислухавши пояснення представників сторін, покази свідків та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення.

Судом встановлено, що на підставі наказу ДАБІ України № 976 від 08.09.2015 р. та необхідності виконання вимог припису Департаменту ДАБІ в Одеській області від 17.09.2015 р., направлення для проведення позапланової перевірки № 2739 від 19.10.2015 р., відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_2 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_1, за результатами якої складений акт від 19.10.2015 р..

Перевіркою встановлено факт реєстрації замовником будівництва ОСОБА_1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 30.09.2015 р. за № ОД 29 з будівництва індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1, та невиконання вимог припису від 17.09.2015 р. стосовно оформлення документів дозвільного характеру, які б надавали право на виконання таких робіт, а саме декларації про початок виконання будівельних робіт; неотримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки з подальшим розробленням проектної документації на таке будівництво та відповідно внесення недостовірних даних у вищевказане повідомлення, а саме: невідповідність містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, затвердженої проектної документації - будівельним роботам, які виконуються.

Рішенням головного інспектора будівельного нагляду ОСОБА_2 від 21.10.2015 р. № 17 вирішено скасувати реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстровано 30.09.2015 р. за № ОД 29.

На підставі вищевказаного рішення та відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 466, наказом заступника директора Департаменту ДАБІ в Одеській області від 21.10.2015 р. № 73 скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстровано 30.09.2015 р. за № ОД 29, замовник - ОСОБА_1

Крім того, ОСОБА_1 видано припис від 19.10.2015 р., відповідно до якого належить зупинити виконання будівельних робіт за адресою: . АДРЕСА_1 з 19.10.2015 р. (особливі умови); в управлінні архітектури та містобудування ОМР отримати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, розробити належним чином проектну документацію та провести її експертизу; усунути виявлені порушення до 19.11.2015 р.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв'язок у їх сукупності, суд вважає зазначені наказ, рішення та припис обґрунтованими, а позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню у зв'язку з наступним.

З огляду на матеріали справи, під час позапланової перевірки, яка проводилась в період з 16.09.2015 р. по 22.09.2015 р. на будівництві індивідуального двоповерхового житлового будинку з підпіллям за адресою: АДРЕСА_1 встановлено, що за вказаною адресою замовнику ОСОБА_1 видано припис про зупинення будівельних робіт від 17.09.2015 р. та вимогою усунути виявлені під час перевірки порушення в термін до 17.10.2015 р.

Виїздом на місце зафіксовано, що на даному об'єкті продовжено виконання будівельних робіт, а саме ведуться роботи з влаштування стін другого поверху.

Згідно п.3 виданого управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради на підставі заяви на видачу будівельного паспорту та розробленого містобудівного розрахунку будівельного паспорту № 01-07/141 від 25.09.2015 р., мінімально допустимі відстані від об'єкта, який проектується, до меж земельної ділянки: фронтальної - з боку проїзду загального користування згідно з п.3.32 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» з урахуванням п.3.24 вищевказаних норм; бокової (північно-західного боку) - згідно п.3.25 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Містобудівний розрахунок за вказаною адресою в липні 2015 р. розроблений ТОВ «Градбуд-ГБ»: ГАП - ОСОБА_4, ГІП - ОСОБА_5, та передано замовнику - ОСОБА_1 Згідно вказаного містобудівного розрахунку габаритні розміри будинку становлять 8,2х19 м.

Під час виїзду на місце будівництва встановлено, що на об'єкті виконані будівельні роботи із будівництва підпілля (підвал) розмірами 19х6,8 м, першого поверху габаритними розмірами 19х8 м та виконуються будівельні роботи з влаштування другого поверху розмірами 8х19 м без відступу від червоної лінії.

Згідно з ст.21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Відповідно до п.1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 р. № 103, будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Згідно з п.1.3 Порядку № 103 параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень".

Відповідно до п.2.1 Порядку № 103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об'єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об'єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

У схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об'єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під'їзди до будівель і споруд, відстань від об'єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об'єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності) (2.10 Порядку № 103).

Таким чином, загальна площа будинку перевищує допустиму площу, яка допускається містобудівними та архітектурними вимогами до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахуванням мансардного поверху), будівництво якого проводиться на підставі будівельного паспорту.

У зв'язку із цим замовнику будівництва необхідно було звернутися до управління архітектури та містобудування Одеської міської ради за отриманням містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки з подальшим розробленням проектної документації на будівництво та подальшим зверненням до Департаменту ДАБІ в Одеській області за реєстрацією декларації про початок виконання будівельних робіт за вказаною адресою.

Додатково встановлено, що замовником будівництва не демонтовано монолітні залізобетонні колони для влаштування другого поверху будинку на відстані 1,2 м та 1,65 м від межі сусідньої земельної ділянки та влаштовано перекриття (балкон) між першим та другим поверхом без відступу від межі сусідньої ділянки.

За результатами перевірки 16.09.2015 р. були складені акт, протокол та виданий припис, накладено стягнення у вигляді штрафу в сумі 6800 грн., який був сплачений ОСОБА_1, чим останньою визнано допущені порушення.

З урахуванням викладеного, в ході перевірки 19.10.2015 р. перевіряючим зроблено висновок про те, що ОСОБА_1 виконуються самовільні будівельні роботи без реєстрації декларації про початок виконання будівельних роботі, без затвердженого проекту, який пройшов експертизу, чим порушено ч.1 ст.34 та ч.1 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та з порушенням ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Також ОСОБА_1 не виконано вимог припису Департаменту ДАБІ в Одеській області від 17.09.2015 р., чим порушено п.14 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Поряду здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» № 553 від 23.05.2011 р., у зв'язку із чим наявні підстави вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Дослідивши фактичні обставини справи та відповідне правове регулювання, суд дійшов висновку про обґрунтованість вищевикладених висновків Департаменту ДАБІ в Одеській області, з огляду на наступне.

Згідно з ч.2 ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується … без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Відповідно до ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Згідно з ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. N 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об'єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт; реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів I - III категорії складності; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів IV і V категорії складності.

Виготовлення та затвердження проектної документації врегульовано статтями 7, 9, 27 Закону України «Про архітектурну діяльність» та статтею 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Таким чином, під належним дозволом слід розуміти передбачений Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» дозвільний документ (статті 35 - 37), що дає право виконувати підготовчі та будівельні роботи саме того об'єкта і на тій земельній ділянці, яка передана з цією метою певній особі.

Під проектом слід розуміти, залежно від категорії об'єкта будівництва, відповідний склад документації, визначеної статтями 1, 7 та 8 Закону України "Про архітектурну діяльність", отриманої відповідно до статей 29, 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а також будівельний паспорт та технічні умови, отримані відповідно до статей 27, 30 вказаного Закону.

Згідно ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво (п.4.8).

До складу ескізного проекту, серед іншого, входять вихідні дані для проектування. Згідно дод.Г основні креслення: ситуаційний план у масштабі 1:2000 або 1:5000; схема генерального плану у масштабі 1:500 або 1:1000.

Згідно ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної та робочої документації», проектну документацію, призначену для затвердження (стадії ескізний проект)… комплектують у томи, як правило, за окремими розділами, передбаченими ДБН А.2.2-3 (п.5.1.1).

З огляду на матеріали справи, позивач здійснила будівництво без права на виконання будівельних робіт, що встановлено відповідачем в акті перевірки, та без належної проектної документації, що фактично позивачем не заперечується, оскільки останньою добровільно сплачено штраф за допущення правопорушення. Відсутнє відповідне обґрунтування й в даному адміністративному позові.

Вирішуючи спір, суд також критично оцінює наданий представником позивача висновок будівельно-технічного дослідження № ЕД-2-1-113/15, складений 22.01.2016 р. судовим експертом ОСОБА_3.

Згідно ч.5 ст.82 КАС України висновок експерта для суду не є обов'язковим, однак незгода суду з ним повинна бути вмотивована в постанові або ухвалі.

Так, суд не може визнати вищезазначений висновок експерта беззаперечним доказом, оскільки останній не є абсолютним. Зокрема, експертом зазначено, що житловий будинок, зведений на земельній ділянці по АДРЕСА_1 в частині дотримання відстаней до триповерхового житлового будинку НОМЕР_2 на суміжній земельній ділянці, відповідає вимогам нормативно-правових актів в галузі будівництва, а саме мінімальна нормативна відстань 8 м між вказаними житловими будинками забезпечена.

Згідно дослідницької частини вказаного висновку, у процесі візуально-інструментального обстеження експертом були проведені виміри електронним лазерним далекоміром відстані між будинком НОМЕР_1 та будинком НОМЕР_2 (який розташований навпроти), в результаті чого визначено, що відстань між вказаними будинками змінна та складає від 8,7 м до 8,83 (а.с. 78).

Однак з наданої представником відповідача фотофіксації вбачається, що для влаштування другого поверху будинку встановлені монолітні залізобетонні колони, які візуально знаходяться значно ближче за 8 метрів. При цьому допитаний в судовому засіданні в якості свідка головний інспектор будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведення перевірок Департаменту ДАБІ в Одеській області ОСОБА_2, який проводив позапланову перевірку на будівництві, пояснив, що відстань між вказаними монолітними залізобетонними колонами та межею сусідньої ділянки під час перевірки вимірювалась та склала 1,2 м та 1,65 м, що також вбачається із наданих фотоматеріалів.

В свою чергу, допитана в судовому засіданні в якості свідка судовий експерт ОСОБА_3 пояснила, що її висновки щодо відстані підтверджуються фотофіксацією, зокрема фото №№ 2, 3, 4 арк. 8 експертного висновку. Втім, зазначені фотоматеріали містять зображення будинку НОМЕР_1 з трьох інших сторін будинку, а не суміжної із будинком НОМЕР_2 (який на фотоматеріалах взагалі відсутній).

Крім того, в експертному висновку зазначено, що в результаті візуально-інструментального обстеження та здійснення обмірів обстежуваного житлового будинку АДРЕСА_1 визначено його фактичні об'ємно-планувальні показники станом на момент дослідження, а саме: досліджуваний житловий будинок 2-поверховий з плоским дахом; загальна площа житлового будинку складає 278, м2, з яких: площа 1-го поверху - 134,40 м2, площа 2-го поверху - 144,50 м2. При цьому склад приміщень та їх площа, висота поверхів, графічне зображення планів 1-го та 2-го поверхів досліджуваного будинку представлено на стор.9-11 даного висновку.

Допитана в судовому засіданні по вищевказаному питанню свідок ОСОБА_3 зазначила, що на момент проведення дослідження, зокрема в січні 2016 р., нею не було встановлено наявності в будинкуНОМЕР_1 підпілля (прямою мовою «вхід у підвал був відсутній»).

В той же час, допитаний в якості свідка ОСОБА_2 зазначив, що під проведення контрольних заходів у присутності ОСОБА_1 (що також підтверджується фотофіксацією) та «прорабу», ним було встановлено виконання робіт із будівництва підпілля (підвалу) розмірами 19х6,8 м, - як це пояснив «прораб» у присутності позивача.

Представником відповідача до матеріалів справи додано фотофіксацію плану будинку НОМЕР_1, з якої убачається наявність плану підвалу, закритий будівельними матеріалами вхід у який видно на фото № 5 арк.12 експертного висновку (а.с. 74 (зворотній)). При цьому свідок ОСОБА_2 пояснив, що план, на якому зображено підвал, під час перевірки йому безпосередньо надав «прораб», який керував будівництвом на момент перевірки; вхід у підвал безпосередньо ним було встановлено візуально під час проведення перевірки. Отже суд оцінює зазначену фото фіксацію, на якій в місці входу у підвал присутні сторонні предмети, як намір викривити дійсну інформацію щодо наявності підвалу, оскільки безумовно суттєвим для вирішення цього питання є підтвердження або спростування такого факту, що б без труднощів могло було бути доведеним фотофіксацією предмету доказування без сторонніх предметів.

З урахуванням викладеного, суд також відхиляє доводи представника позивача про порушення ДАБІ порядку проведення перевірки та реалізації її матеріалів з огляду на проведення контрольного заходу без участі ОСОБА_1, оскільки це спростовується як поясненнями свідка ОСОБА_2, який безпосередньо проводив перевірку, так і наданими матеріалами фотофіксації, на яких зображена ОСОБА_1 в приміщенні ДАБІ. При цьому у зв'язку із відмовою ОСОБА_1 від отримання копії акту перевірки та припису, останні були направлені на адресу позивача засобами поштового зв'язку. Також в судовому засіданні представник позивача ухилився від конкретної відповіді щодо наявності підвального приміщення в будинку, зазначивши, що він діє в інтересах позивача та підвал на теперішній час відсутній. Отже за результатами оцінки сукупності доказів та пояснень, суд дійшов висновку про недоведеність позивачем факту відсутності підвального приміщення в будівництві будинку АДРЕСА_1

З урахуванням викладеного, суд відхиляє посилання сторони позивача на вказаний експертний висновок № ЕД-2-1-113/15, оскільки останній є неналежним доказом, адже спростовується іншими матеріалами справи. Крім того, перевірка ДАБІ проводилася 19.10.2015 р., в той час як вищезазначений висновок складено 22.01.2016 р., у зв'язку із чим останній не спростовує встановлені ході проведення перевірки порушення.

При цьому належність доказу означає встановлення інформації (фактичних даних), які визначають предмет доказування. Зміст фактичних даних повинен відповідати їх формі, а саме документально підтверджувати певні обставини, на які посилається сторона, тобто мати ознаку допустимості, що виключає суперечливість поєднання змісту та форми доказу. Останній критерій є обов'язковою ознакою для правової придатності доказу та його достовірності, що, в свою чергу, визначає якісну оцінку вже наявного доказу як належного та допустимого, тобто дозволяє перевірити його правдоподібність та відповідність реальній дійсності у співвідношенні з іншими засобами доказування.

У мотивувальній частині рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти Україна" (пункти 23 - 25) зазначено, що за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції суди зобов'язані обґрунтувати свої рішення, проте це не може сприйматись як вимога давати детальну відповідь на кожен довід. Межі цього обов'язку можуть бути різними залежно від характеру ухвалюваного рішення.

Згідно абз.6 п.15 Порядку № 466 у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату подання повідомлення інформація, яка зазначалася в ньому, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у повідомленні), наведених у повідомленні, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю. Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію повідомлення шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію повідомлення з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування (абз. 7 п.15 Порядку № 466).

За викладених обставин, системний аналіз наведених правових норм при застосуванні до правовідносин, що є предметом судового дослідження, свідчить про обґрунтованість висновків перевіряючого, відображених у акті перевірки від 19.10.2015 року щодо виконання ОСОБА_1 самовільних будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання будівельних роботі, без затвердженого проекту, який пройшов експертизу, чим порушено ч.1 ст.34 та ч.1 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та з порушенням ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». Отже позивачем були внесені недостовірні дані у повідомлення про початок виконання будівельних робіт, а саме невідповідність містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, затвердженої проектної документації - будівельним роботам, які виконуються, оскільки загальна площа будинку перевищує 300 м2.

Згідно з п.17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. N 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

З урахуванням викладеного та беручи до уваги встановлення під час виїзду виконання робіт із будівництва в будинку АДРЕСА_1 підпілля розмірами 19 м х 6,8 м, першого поверху - 19 м х 8 м, виконання робіт із влаштування другого поверху розмірами 8 м х 19 м без відступу від червоної лінії, тобто загальна площа будинку перевищує 300 м2, ОСОБА_1 належить отримати в управлінні архітектури та містобудування ОМР містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, розробити належним чином проекту документацію та провести її експертизу, що передбачено п.2 припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 19.10.2015 р. Вказаний припис складений у відповідності до Порядку № 553 та за наявністю правових і фактичних підстав для його складання, у зв'язку із чим позовні вимоги про його скасування також є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Перевіряючи обґрунтованість та законність дій та рішень суб'єкта владних повноважень, суд враховує наведене нормативне регулювання та вимоги частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже суд приходить до висновку про те, що заявлені в даному адміністративному позові позовні вимоги до задоволення не підлягають, оскільки є безпідставними та не ґрунтуються на приписах законодавства, що регулює спірні правовідносини.

Керуючись ст.ст. 158-163 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказу, рішення та припису відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня отримання копії постанови.

Повний текст постанови складено 29 лютого 2016 року.

Суддя _______________ І.В. Завальнюк