Справа № 821/3394/15-а
Суддя: Скрипченко В.О.
Дата ухвалення: 2016-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2016 р.м.ОдесаСправа № 821/3394/15-а

Категорія: 6.1 Головуючий в 1 інстанції: Кузьменко Н.А.

Одеський апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого - судді Скрипченка В.О.,

суддів Золотнікова О.С., Осіпова Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредо-Інвест-Строй» на постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 22 грудня 2015 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредо-Інвест-Строй» до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області та Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови від 12.10.2015 року №7/21-04-15-06 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності,-

В С Т А Н О В И В:

26 жовтня 2015 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Кредо-Інвест-Строй» (далі - ТОВ «Кредо-Інвест-Строй») звернулося до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області (далі відповідач-1, УДАБІ) та Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі відповідач-2, ДАБІ) про визнання протиправною та скасування постанови від 12.10.2015 року №7/21-04-15-06 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, посилаючись на те, що 12 жовтня 2015 року головним інспектором будівельного нагляду УДАБІ на підставі акту про недопущення посадових осіб інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, винесено постанову №7/21-04-15-06 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності. За не допуск посадових осіб УДАБІ до перевірки об'єктів будівництва, що знаходяться у місті Херсоні по Бериславському шосе, 2-Б, застосовано штраф в розмірі 13780,00 грн. Позивач вважає, що оскільки даний об'єкт прийнятий в експлуатацію, а будівництво завершено, то у відповідача-1 відсутні підстави для здійснення будівельного нагляду у спосіб проведення перевірки. Крім того, обсяг доходу ТОВ «Кредо-Інвест-Строй» за 2014 рік не перевищив 20 млн. грн., а тому перевірка позивача можлива тільки за умови надання дозволу на проведення такої перевірки Кабінетом Міністрів України або за заявою Товариства, або згідно рішення суду чи положень КПК України. З посиланням на норми Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи», Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» обґрунтовує правомірність своїх вимог.

Постановою Херсонського окружного адміністративного суду від 22 грудня 2015 року адміністративний позов ТОВ «Кредо-Інвест-Строй» залишений без задоволення.

Не погоджуючись із постановленим у справі судовим рішенням ТОВ «Кредо-Інвест-Строй» подало апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права та неповне з'ясування обставин справи, просить скасувати постанову суду першої інстанції та прийняти нову, якою задовольнити позов повністю.

Справа розглянута апеляційним судом в порядку письмового провадження в зв'язку з неприбуттям жодної з осіб, які беруть участь у справі, у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, згідно п. 2 ч. 1 ст. 197 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 08.09.2015 р. №976 «Про удосконалення роботи із здійснення заходів державного архітектурно будівельного контролю» з метою належної реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, уповноважено керівників (їх заступників) територіальних органів структурних підрозділів апарату держархбудінспекції департаментів Державної архітектурно будівельної інспекції, у тому числі і Херсонської області, направляти головних інспекторів будівельного нагляду на проведення планових та позапланових перевірок на території відповідної адміністративно територіальної одиниці, а також підписувати направлення на проведення планових та позапланових перевірок. На період до утворення (визначення) відповідних структурних підрозділів з питань державного архітектурно будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад і затвердження акта спільної комісії відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства».

На підставі наказу ДАБІ України від 08.09.2015 р. №976 та звернення громадянки ОСОБА_1 від 26.08.2015 року заступником начальника УДАБІ видано направлення від 15.09.2015 р. №468 на проведення позапланової перевірки об'єкта «Реконструкція приміщень по Бериславському шосе, 2-Б в м. Херсоні», строк дії направлення з 05 по 09 жовтня 2015 року.

05 жовтня 2015 року УДАБІ здійснено спробу проведення позапланової перевірки, наслідком якої став складений у присутності уповноваженої особи ТОВ «Кредо-Інвест-Срой» ОСОБА_2 акт про недопущення посадових осіб органу державної архітектурно будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій та протоколи про порушення у сфері містобудівної діяльності.

В той же день посадовою особою УДАБІ складено протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності відносно ТОВ «Кредо-Інвест-Строй», за яким встановлено наступні порушення: посадових осіб Управління не допущено до перевірки, необхідна для перевірки документація не пред'явлена.

12 жовтня 2015 року на підставі акту перевірки від 05 жовтня 2015 року та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05 жовтня 2015 року відносно ТОВ «Кредо-Інвест-Строй» посадовою особою УДАБІ винесено постанову №7/21-04-15-06 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою за порушення п. 1 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пп. 1 п. 11 та п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (затверджений постановою КМ України від 23.05.2011 №553) на підставі п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» накладено штраф в розмірі 13780,00 грн.

Відмовляючи у задоволенні позову ТОВ «Кредо-Інвест-Строй» суд першої інстанції виходив з того, що постанова УДАБІ №7/21-04-15-06 винесена за наявності підстав, передбачених законом та в межах повноважень відповідача, з чим погоджується апеляційний суд.

Так, преамбула до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 р. №3038-VI (далі - Закон України №3038-VI) зазначає, що цей Закон встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Також, Преамбула до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 р. №208/94-ВР (далі Закон України №208/94-ВР) роз'яснює, що цей Закон встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб'єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, суд першої інстанції правильно виходив з того, що права та обов'язки ДАБІ передбачені Законом №3038- VI, а порядок притягнення за правопорушення у сфері містобудівної діяльності врегульований Законом №208/94-ВР, який є спеціальним для цих правовідносин.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч. 1, 2 ст. 41 Закону №3038- VI).

Відповідно до ст. 41 Закону №3038- VI КМ України своєю постановою від 23 травня 2011 року №553 затвердив «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі Порядок №553).

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (абз. 1 п. 7 Порядку №553).

Підставами для проведення позапланової перевірки є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (абз. 8 п. 7 Порядку №553).

Отже, враховуючи, що перевірка проведена на підставі заяви громадянки ОСОБА_1 від 22 серпня 2015 року про порушення містобудівного законодавства, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що дії відповідачів, спрямовані на початок проведення перевірки, відповідають Порядку №553.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону (п. 1, 2 ч. 4 ст. 41 Закону №3038- VI); … складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (п. 2, пп. «а» п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону №3038- VI).

Крім того, п. 3 ч. 11 ст. 41 Закону №3038- VI передбачено, що з метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду.

Враховуючи це, колегія суддів погоджується, що, позбавивши відповідачів можливості здійснити державний архітектурно-будівельний нагляд, позивач порушив дану норму спеціального законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що 05.10.2015 р. посадовою особою відповідача-1 складено акт про недопущення посадових осіб Управління на об'єкт будівництва для виконання покладених на них функцій та протокол про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а 12.10.2015 р. винесено постанову про накладення штрафу.

Штраф за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем-1 накладено на позивача на підставі п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону №208/94-ВР.

Відповідно до статті 1 Закону №208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 2 Закону №208/94-ВР суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об'єкти будівництва - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Таким чином, положеннями наведених вище нормативно-правових актів закріплено право посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів під час перевірки, а також обов'язок юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки та відповідальність суб'єктів містобудування за недопущення посадових осіб.

Беручи до уваги викладені вище обставини, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про правомірність прийняття відповідачем-1 оскаржуваної постанови та застосування до позивача відповідальності, передбаченої Законом №208/94-ВР, оскільки така відповідальність застосована до нього як суб'єкта містобудування, який зобов'язаний дотримуватись вимог вказаного Закону, в тому числі допускати посадових осіб до проведення перевірки.

Колегія суддів відхиляє посилання апеляційної скарги на наявність законодавчих обмежень на проведення контролюючими органами у 2015-2016 роках перевірок суб'єктів господарювання, , оскільки Пунктом 8 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність деяких законодавчих актів України» від 28.12.2014 року №76 VIII передбачено, що перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців контролюючими органами (крім Державної фіскальної служби України та Державної фінансової інспекції України) здійснюються протягом січня - червня 2015 року виключно з дозволу Кабінету Міністрів України або за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки.

Таким чином, законодавчим органом на період з січня по червень 2015 року встановлено певні обмеження щодо проведення перевірок суб'єктів господарювання всіма контролюючими органами (крім Державної фіскальної служби України та Державної фінансової інспекції України). Проте, колегія суддів враховує, що дія вищевказаного мораторію закінчилась 30.06.2015 року, а відтак, жодних обмежень на проведення перевірок, відповідно до законодавства, на момент призначення оскаржуваної перевірки не існувало.

Крім того, колегія суддів відхиляє посилання апеляційної скарги на те, що положеннями п. 3 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» від 28.12.2014 року №1-VIII щодо обмеження у 2015 та 2016 роках перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік контролюючими органами поширюються, в тому числі, і на Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, виходячи з наступного.

Так, суд першої інстанції правильно указав, що наведеними положенням п. 3 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» від 28.12.2014 року №71-VIII встановлено, що у 2015 та 2016 роках перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік контролюючими органами здійснюються виключно з дозволу Кабінету Міністрів України, за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки, згідно з рішенням суду або згідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України.

Зазначене обмеження не поширюється: з 1 січня 2015 року на перевірки суб'єктів господарювання, що ввозять на митну територію України та/або виробляють та/або реалізують підакцизні товари, на перевірки дотримання норм законодавства з питань наявності ліцензій, повноти нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб, єдиного соціального внеску, відшкодування податку на додану вартість; з 1 липня 2015 року на перевірки платників єдиного податку другої і третьої (фізичні особи - підприємці) груп, крім тих, які здійснюють діяльність на ринках, продаж товарів у дрібнороздрібній торговельній мережі через засоби пересувної мережі, за винятком платників єдиного податку, визначених пунктом 27 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, з питань дотримання порядку застосування реєстраторів розрахункових операцій.

Згідно пункту 1.1 статті 1 Податкового кодексу України, даний кодекс регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу.

Пунктом 41.1 статті 41 Податкового кодексу України визначено, що контролюючими органами є органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування єдиної державної податкової, державної митної політики в частині адміністрування податків і зборів, митних платежів та реалізує державну податкову, державну митну політику, забезпечує формування та реалізацію державної політики з адміністрування єдиного внеску, забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями при застосуванні податкового та митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску (далі - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику), його територіальні органи.

Відтак, системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що мораторій, передбачений Прикінцевими положеннями Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» від 28.12.2014 року №71-VIII, не розповсюджується на перевірки, що проводяться органами державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог містобудівного законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Це підтверджується і буквальним тлумаченням наведених положень Закону від 28.12.2014 року №71-VIII, оскільки органи державного архітектурно-будівельного контролю не проводять перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців за попередній календарний рік, заборона проведення яких, за відсутності дозволу Кабінету Міністрів України, визначена зазначеними положеннями Закону, а проводять перевірки щодо дотримання суб'єктами містобудування вимог містобудівного законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, зокрема, при будівництві, реконструкції певного об'єкта будівництва, та обсяг доходу перевіряємого суб'єкта містобудування, з яким пов'язує вказаний Закон наявність у контролюючого органу права на проведення перевірки за відсутності дозволу Кабміну, ніяким чином не впливає на дотримання цим суб'єктом вимог містобудівного законодавства.

Колегія суддів вважає, що норми Закону №76 VIII у наведеній частині, є спеціальними та стосуються контролюючих органів, що забезпечують формування єдиної державної податкової, державної митної політики щодо адміністрування податків, зборів та митних платежів, оскільки критеріями визначення переліку підприємств, на які такі обмеження не поширюються, зокрема, є обсяг доходу за попередній календарний рік, а також певний вид діяльності таких підприємств (виробництво чи імпорт підакцизних товарів).

Також, колегія суддів відхиляє посилання апелянта на те, що оскільки будівництво об'єкта завершено, то такий об'єкт не може підлягати контролю, зважаючи, що тільки у випадку проведення перевірки встановлюватимуться вказані обставини, зокрема, щодо здійснення суб'єктом будівництва будь-яких будівельних робіт (реконструкція, реставрація, капремонт тощо). Адже позивач не допустив відповідача-1 до проведення перевірки для встановлення вказаних обставин, а також для перевірки фактів порушення Товариством вимог містобудівного законодавства, наведених у зверненні громадянки ОСОБА_1.

За таких обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відсутність підстав для задоволення позову ТОВ «Кредо-Інвест-Строй».

Відповідно до вимог ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Відповідач, який є суб'єктом владних повноважень, свою позицію довів та обґрунтував. Натомість позивач, всупереч наведеним приписам, не довів протиправність прийнятого відповідачем рішення.

Колегія суддів вважає рішення суду першої інстанції правильним і таким, що відповідає вимогам ст. ст. 2, 7, 10, 11, 70, 71 КАС України та не приймає доводи, наведені в апеляційній скарзі про те, що постанова підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 200 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та не допустив порушень норм матеріального і процесуального права при вирішенні справи, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність рішення суду не спростовують.

Відтак, апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредо-Інвест-Строй» задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 184, 195, 197, 198, 200, 205, 206, 254 КАС України, апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредо-Інвест-Строй»

залишити без задоволення, а постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 22 грудня 2015 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили через п'ять днів після направлення її копії особам, які беруть участь у справі, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів після набрання законної сили рішенням суду апеляційної інстанції.

Головуючий В.О.Скрипченко

Суддя О.С.Золотніков

Суддя Ю.В.Осіпов