Справа № 806/1675/14
Суддя: Сичова Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2016-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

806/1675/14

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2016 року м.Житомир справа № 806/1675/14

категорія 5.2.2

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Сичової О.П.,

секретар судового засідання Шевчук Т.А,

за участю: представника позивача

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Грайф Флексіблс Україна" до Житомирської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування картки відмови та рішення про коригування митної вартості від 18.12.2013,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Грайф Флексіблс Україна" звернулося до Житомирського окружного адміністративного суду з даним позовом.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що на підставі зовнішньоекономічного контракту № 04/01/13-G/SA від 02.01.2013 ним було ввезено на територію України товар, при його митному оформленні в митній декларації відповідно до встановленого порядку була зазначена ціна, визначена договором, з якою безпідставно не погодився відповідач, застосувавши резервний метод визначення митної вартості товарів. Застосування резервного методу призвело до надмірного перерахування позивачем до бюджету 127556,76 грн.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю і просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні не з"явився. Про час, місце розгляду справи повідомлений вчасно та належним чином. Причини не явки суду не відомі.

Протокольною ухвалою суду від 16.02.2016 замінено відповідача по справі Житомирську митницю Міндоходів на Житомирську митницю ДФС.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог з наступних підстав.

Судом встановлено, що між товариством з обмеженою відповідальністю "Грайф Флексіблс Україна" Україна ("Покупець") та фірмою "GLOBAL TEXTILE COMPANY" (Саудівська Аравія) ("Продавець") укладено контракт від 02.01.2013 № 04/01/13-G/SA (а.с.21-25).

За умовами вказаного контракту, його предметом є продаж "Продавцем" "Покупцю" поліпропіленової тканини різних розмірів. Поставка товару виконується партіями. Кількість, асортимент і строки поставки кожної партії товару вказуються у додаткових угодах, які є невід'ємною частиною даного контракту.

За умовами додаткової угоди № 5 від 02.01.2013 до контакту № 04/01/13-G/SA від 02.01.2013 "Продавець" повинен продати, а "Покупець" прийняти та оплатити наступний товар: плетена тканина з поліпропіленової нитки, 1280 мм, 95г/м2 ; плетена тканина з поліпропіленової нитки, 1400 мм, 95г/м2.

Позивачем до митного поста "Житомир - центральний" Житомирської митниці Міндоходів була подана митна декларація та пакет документів для проведення митного оформлення в режимі "ІМ 40 ДЕ", товарів "поліпропіленова кругова (трубчаста) фаладована тканина", відправник "GLOBAL TEXTILE COMPANY" (Саудівська Аравія), одержувач ТОВ "Грайф Флексіблс Україна", якій після прийняття до митного оформлення присвоєно реєстраційний номер № 101060000/2013/021492 (далі - МД-1).

Для підтвердження митної вартості заявлених товарів за вказаною МД-1 позивачем були надані такі документи:

- МД № 101060000/2013/021492 від 18.12.2013;

- міжнародна товарно-транспортна накладна CMR 421 від 04.11.2013;

- коносамент HLCUJED130903401;

- інвойс КSА-J-2908-01-2013 від 29.08.2013;

- пакувальний лист КSА-J-1-29-08-2013 від 29.08.2013;

- додаткова угода № 5 від 29.08.2013.

- контракт № 04/01/13-G/SA від 02.01.2013, укладений між TOB "Грайф Флексіблс Україна" (Покупець) та "GLOBAL TEXTILE COMPANY" (Саудівська Аравія) (Продавець);

- Договір перевезення №168/Д від 27.08.2013 року;

- сертифікат якості від 29.08.2013 року;

Цього ж дня митним органом повідомлено декларанта, що для підтвердження митної вартості, згідно ч. 3-4 ст. 53 Митного Кодексу України (далі МК України) , необхідно надати додаткові документи, а саме: виписку з бухгалтерської документації (оплата за попереднє оформлення, балансові документи, тощо); каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовані спеціалізованими експертними організаціями, та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію, щодо вартості у країні-експортерів товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; розрахунок ціни (калькуляцію).

Підставою для відмови було рішення про коригування митної вартості товарів № 101050000/2014/300862/2 від 18 грудня 2013 року, яким скориговано ціну товару в сторону її завищення з 0.1946 USD/м2 до 0.4693 USD/м2.

У даному рішенні відповідач зазначив, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), з наступних підстав: документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України містять розбіжності (у комерційному інвойсі №KSA-J-2908-01-2013 від 29.08.2013 відсутні відомості про особу, що його підписала) та документи зазначені у ч. 2 ст. 53 МКУ, дають обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем та покупцем міг вплинути на заявлену декларантом митну вартість товарів (в декларації митної вартості заявлено, що продавець та покупець є пов'язаними між собою), а також у зв'язку з неподанням декларантом на письмову вимогу митного органу відповідно до ч. 3 та ч. 4 статті 53 МК України додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме:

- виписку з бухгалтерської документації (оплата за попереднє оформлення, балансові документи, тощо);

-каталоги, прейскуранти (прайс -листи) виробника товару;

-висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовані спеціалізованими експертними організаціями, та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

- довідкову інформацію, щодо вартості у країні-експортерів товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

- розрахунок ціни (калькуляцію).

Дають обґрунтовані підстави вважати, що існуючий зв’язок вплинув на ціну товару.

Також за інформацією, яка наявна у митного органу, вартість схожих товарів є вищою в порівнянні з митною вартістю оцінюваних товарів.

Проведено процедуру консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою обґрунтованого вибору другорядних методів визначення митної вартості товарів. За результатами проведеної консультації встановлено, що методи 2а і 2б не можуть бути застосовані у зв'язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2в і 2г -в зв'язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості. Митна вартість визначена за резервним методом та ґрунтується на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях МД № 101060000/2013/021240 від 13.12.2013 з урахуванням коригувань на обсяг партії товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, що відповідає принципам і критеріям, визначеним Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року. Джерело інформації: інформація цінової бази ЄАІС Міндоходів щодо товарів, митне оформлення яких вже здійснено, Митний кодекс України.

Не погодившись з прийнятим рішенням про коригування митної вартості товару в сторони її завищення, декларантом наступного дня подано нову митну декларацію (МД-2) №101060000/2013/021519 про митне оформлення товару в режимі "під гарантійне зобов'язання", відповідно до ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України, в якій позивачем було задекларовано цей же товар за митною вартістю, що визначеною контролюючим органом. Також позивачем було сплачено всі митні платежі згідно з митною вартістю цих товарів, у зв'язку з цим товар, згідно митної декларації № 101060000/2013/021519 від 19.12.2013 було випущено у вільний обіг.

Відповідно до статті 49 МК України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відомості про митну вартість товарів використовуються для: нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов'язання, визначеного за результатами документальної перевірки (стаття 50 МК України).

За приписами статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього кодексу та цією главою.

Частиною 1 статті 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно із п. 1 ч. 4 ст. 54 МК України, орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов'язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У статті 53 МК України визначено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Частиною 2 цієї статті перелічені документи, які підтверджують митну вартість товарів: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п'ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частини п'ятої статті 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

З аналізу наведених вище правових норм випливає, що Митним кодексом України передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом органу доходів і зборів для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Між тим, відповідно до вимог частини ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов'язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов'язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов'язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно із пунктом 2 частини 6 статті 54 МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів (ч. 1 ст. 55 МК України).

За правилами статті 264 Митного кодексу України, якщо митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу, чи з порушенням інших вимог Митного кодексу України, орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті такої митної декларації (частина одинадцята статті 264 МК Кодексу).

Судом встановлено, що позивачем у відповідності до вимог митного законодавства, для підтвердження заявленої митної вартості товару було подано до органу доходів і зборів всі необхідні для цього документи.

При цьому, суд погоджується з доводами відповідача про те, що митниця має повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності визначення митної вартості товару, однак, зазначає, що такі повноваження мають бути реалізовані лише за наявності обґрунтованих підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.

Про це також йдеться у листі Міністерства доходів і зборів України від 31.03.2014 № 7420/7/99-99-24-02-04-17.

Під час розгляду даної справи судом не встановлено обставин, які б свідчили про існування достатніх підстав для виникнення обґрунтованого сумніву у Житомирської митниці Міндоходів щодо вартості імпортованого товару. Представником відповідача не надано суду жодних належних та допустимих доказів того, що подані Товариством з обмеженою відповідальністю "ГрайфФлексіблс Україна" основні документи не дозволяли митному органу у належний спосіб перевірити числове значення складових митної вартості товарів та відомості щодо їх ціни.

Правову позицію з даного питання було викладено в постанові Верховного Суду України від 01.10.2013 року (справа № 21-354а13), в якій зазначено, що "... наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості митниця зобов'язана доводити в суді, оскільки з цією обставиною закон пов'язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів".

Встановлено, що під час контролю за правильністю визначення митної вартості товару декларантом одночасно з поданням МД, митному органу було надано всі необхідні документи, які підтверджують ціну товару зазначену у декларації.

З приводу вищезазначених обставин ВАС України в Ухвалі від 05.11.2015 абз.4-9 стр.5 по даній справі зазначив наступне:

Відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Разом з тим, дискреційні функції митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До них, зокрема, належить процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов'язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

При цьому, законом чітко встановлено умову, за наявності якої у митного органу виникає право на застосування таких повноважень, як витребування додаткових документів та відмови у митному оформленні. Такою імперативною умовою є наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів.

Відтак, приписи вказаних статей зобов'язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

При цьому, варто зазначити, що митний орган має право витребувати у декларанта лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до абз. 5 стр. 6 Ухвали ВАС України від 05.11.2015 суд зазначив слідуюче.

Також слід зауважити, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування методу визначення митної вартості товару, обраного декларантом, і не може бути безумовною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за методом визначеним в декларації митної вартості.

З приводу тих обставин, що Покупець та Продавець є пов’язаними особами, також не надає право митному органу витребувати додаткові документи та поставити під сумнів та вважати, що вплив на ціну мав місце, адже ВАС України в Ухвалі від 05.11.2015 року абз. 7-9 стр.6 вказує на наступне:

Відповідно до частин 12-16 ст. 58 МК України той факт, що продавець і покупець пов'язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

За наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, вплинули на ціну оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце.

У разі відсутності обґрунтувань з боку органу доходів і зборів необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Дана позиція також знайшла своє відображення у листі Міністерства доходів і зборів України від 31.03.2014 № 7420/7/99-99-24-02-04-17, а саме:

Додаткові документи відповідно до частини четвертої ст. 53 Кодексу запитуються органом доходів і зборів виключно у випадку наявності у останнього підстав вважати, що існуючий взаємозв'язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Інших підстав для запиту додаткових документів законодавством України з питань державної митної справи не встановлено.

Встановлено, що під час контролю за правильністю визначення митної вартості товару декларантом одночасно з поданням МД, митному органу було надано всі необхідні документи, які підтверджують ціну товару зазначену у декларації.

Разом з цим, суд враховує, що подання контролюючому органу для митного оформлення товару виписку з бухгалтерської документації (оплата за попереднє оформлення, балансові документи, тощо), каталоги, прейскуранти (прайс -листи) виробника товару, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовані спеціалізованими експертними організаціями, та/або подібних (аналогічних) товарів на території України, довідкову інформацію, щодо вартості у країні-експортерів товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам, розрахунок ціни (калькуляцію), відповідно Митного кодексу України, не є обов'язковим. Такі документи в якості додаткових надаються у випадку необхідності підтвердження відомостей про митну вартість товару, що містяться в основних доданих до декларації документах, достовірність яких викликає сумнів у митного органу.

Представники позивача в засіданні суду пояснив, що додаткові документи, визначені відповідачем, ними надано не було у зв'язку з їх відсутності у Товариства та необґрунтованості їх витребування, про що направлено контролюючому органу відповідний лист.

У засіданні суду представник відповідача зазначав, що підставою для коригування митної вартості слугувало те, що під час аналізу товаро - супровідних документів поданих разом з МД № 101060000/2013/021492, митним органом виявлено, що у комерційному інвойсі №KSA-J-2908-01-2013 від 29.08.2013 відсутні відомості про особу, що його підписала.

Суд критично оцінює такі доводи відповідача, так як ознайомившись із копією інвойсу КSА-J-2908-01-2013 від 29.08.2013 в якому були відсутні відомості про особу, що його підписала не зрозуміло, як дана обставина впливає на ціну оціненого товару та на числове визначення митної вартості товару заявленого до митного оформлення.

Варто зазначити, що відповідачем не доведено ознак розбіжностей у числових значеннях митної вартості товару, у зв'язку з чим, суд погоджується з доводами позивача, що дані обставини не впливають на ціну товару.

Окрім цього, під час судового розгляду справи представником відповідача було вказано, що сумніви стосовно ціни задекларованого позивачем товару виникли у органу доходів і зборів за результатами аналізу відомостей, що містяться у базі даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Міндоходів, зокрема, відповідачем встановлено, що заявлена позивачем митна вартість на товар не відповідала МД № 101060000/2013/021240 від 13.12.2013.

Суд не погоджується з такими доводами відповідача, так як зазначена система відповідно до приписів МК України носить інформаційний характер і не є виключною підставою відмови визнання задекларованої митної вартості декларантом, оскільки така підстава для коригування не передбачена ст. 55 МК України і не викладена в ст. VII ГАТТ та в Угоді про застосування ст. VII ГАТТ.

Слід звернути також увагу на те, що наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що товар, який задекларовано Товариством з обмеженою відповідальністю "Грайф Флексіблс Україна" розмитнювався за іншою вартістю, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо).

Враховуючи, що автоматизована система аналізу та управління ризиками з об'єктивних причин не містить усієї інформації, що стосується суб'єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, такі дані не можуть мати першочергового значення у порівнянні з наданими декларантом первинними документами про товар.

Також оскаржуване рішення винесене з порушенням ч. 1 та 2 ст. 55 МК України, оскільки у ньому відсутні відомості, зокрема, щодо того, які обґрунтовані підстави встановив митний орган з приводу того, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; наявної в митного органу інформації (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом.

Також відповідачем, всупереч ст. 71 КАС України, не обґрунтовано була скоригована митна вартість товару, у зв'язку з чим у органу доходів і зборів виникли сумніви щодо правильності визначення митної вартості товару (відомості, заявлені декларантом не підтверджені документально або не визначені кількісно, відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов'язковою при її обчисленні).

Натомість, матеріалами справи підтверджено, що декларантом під час проведення митного контролю, одночасно з поданням митної декларації, Житомирській митниці Міндоходів митному органу було подано всі необхідні документи, які відповідають вимогам частини 2 статті 53 Митного кодексу України та чітко ідентифікують оцінюваний товар, не містять розбіжностей щодо даних, які підлягають обчисленню при визначені саме митної вартості товару та підтверджують ціну товару, яка сплачена позивачем за ціною, вказаною в контракті та інвойсі до нього.

Керуючись статтями 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України,

постановив:

Позовні вимоги задоволити.

Визнати протиправним та скасувати картку відмови від 18.12.2013

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування заявленої митної вартості від 18.12.2013 за № 101060000/2013/300862/2 Житомирської митниці Міндоходів (правонаступник Житомирська митниця ДФС) ,внаслідок чого була надмірно сплачена сума до державного бюджету у розмірі 127 556,76 грн.

Відшкодувати з державного бюджету України за рахунок Житомирської митниці ДФС 328,19 грн. сплаченого судового збору.

Постанова набирає законної сили у строк та у порядку, що визначені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України, і може бути оскаржена до Житомирського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції у порядку, визначеному статтею 186 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя О.П. Сичова

Повний текст постанови виготовлено: 23 лютого 2016 р.