Справа № 815/5857/15
Суддя: Аракелян М. М.
Дата ухвалення: 2016-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/5857/15
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2016 року

16год.00хв.

Зала судових засідань №19

Одеський окружний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого - судді Аракелян М.М.

Судді Тарасишиної О.М.

Судді Кравченко М.М.

Розглянувши у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Державного підприємства «Регіональний дослідно-експериментальний комплекс» до Державного агентства рибного господарства України про визнання дій незаконними, скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла адміністративна позовна заява (з урахуванням заяви про зміну (уточнення) позовних вимог) Державного підприємства «Регіональний дослідно-експериментальний комплекс» , в якій позивач просить суд визнати дії посадових осіб Державного агентства рибного господарства України при винесенні наказу №284 від 21.09.2015 року незаконними, скасувати наказ Держрибагентства України від 21.09.2015 року №284 «Про скасування режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману», погоджений Держрибагентством 02.03.2015 року».

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що Державним агентством рибного господарства України 02.03.2015 року погоджено Режим рибогосподарської експлуатації в умовах спеціалізованого товарного рибного господарства (СТРГ) Хаджибейського лиману користувачу - Державному підприємству "Регіональний дослідно- експериментальний комплекс».

21.09.2015 року Державним агентством рибного господарства України видано Наказ № 284 про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману, затвердженого Держрибагентством 02.03.2015 року.

ДП «Регіональний дослідно-експериментальний комплекс» вважає Наказ № 284 від 21.09.2015 року незаконним та таким що порушує права та законні інтереси підприємства.

Так, наказ від 21.09.2015 р. №284 складено відповідно до п. 3.3 Інструкції у зв'язку із Поданням Західно-Чорноморської рибоохорони від 16.09.2015 року №1426 про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації.

При цьому, п. 3.3. Інструкції передбачає, що підставою для скасування Режиму рибогосподарської експлуатації водного об'єкта, є неодноразове (два рази і більше) невиконання приписів або неодноразове порушення користувачем вимог Інструкції або Режиму. Однак, у Наказі № 284 від 21.09.2015 року відсутнє будь яке посилання на порушення, вчинені позивачем. Позивач вказує, що Держрибагентством України чи Західно-Чорноморською рибоохороною перевірка виконання Режиму та Інструкції не проводилась, тому посилання на вказану норму є грубим порушенням Інструкції.

На вимогу в.о директора надати копію Подання Західно-Чорноморської рибоохорони від 16.09.2015 року №1426 було отримано відмову.

Позивач також наголошує, що 06.08.2015 року Державним агентством рибного господарства України видано Акт про призупинення дії Режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману, затвердженого Держрибагентством 02.03.2015р., та Припис від 06.08.2015 року №1-7-16/3925-15 про усунення порушень законодавства України при застосуванні Режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману, однак зазначені рішення були оскаржені позивачем в судовому порядку та постановою Одеського окружного адміністративного суду України були скасовані, рішення набрало законної сили.

З урахуванням того, що відповідачем необґрунтовано видано оскаржуваний наказ, який не містить будь-яких посилань на порушення з боку позивача Інструкції та Режиму, а також враховуючи, що будь яких доказів на підтвердження встановлення порушень позивачем Режиму та Інструкції відповідачем надано не було, наказ № 284 від 21.09.2015 року підлягає скасуванню як протиправний.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності від 10.02.2016 року №ЕП/364/16.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце судового розгляду справи був повідомлений належним чином та завчасно, надав до суду письмові заперечення в яких просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог. В обґрунтування своєї правової позиції зазначив, що відповідно до пункту 3.3 Інструкції у разі неодноразового (два рази і більше) невиконання приписів або неодноразового порушення користувачем вимог цієї Інструкції або Режиму, на підставі подання територіальних органів рибоохорони або територіальних органів Міністерства охорони навколишнього природного середовища України спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади з питань рибного господарства України (Держрибагентство) скасовує Режим, про що видається розпорядчий документ, тобто наказ.

Підставою скасування Режиму рибогосподарської діяльності було подання Західно-Чорноморської рибоохорони від 16.09.2015 № 1426.

Відповідно до викладеної в поданні територіального органу Держрибагентства інформації протягом всього часу дії Режиму позивачем не здійснено охорони водних біоресурсів, що є систематичним порушенням пункту 15.2 Режиму та пункту 2.13 Інструкції, якою передбачено, що охорона водних живих ресурсів (біоресурсів) на водних об'єктах здійснюється користувачем. Під час проведення Західно-Чорноморської рибоохоронною на території Хаджибейського лиману рибоохоронних заходів, виявлено 151 порушення правил рибальства (26 з яких є грубими), вилучено 68 незаконних знарядь лову. Протягом усього часу рибогосподарської діяльності на Хаджибейському лимані позивач не повідомляв Західно-Чорноморську рибоохорону про виявлені ним факти правопорушень, а отже охорона водних біоресурсів позивачем не здійснювалася.

Також позивачем не виконано вимогу пункту 14.4 Режиму, а саме в період весняно-літньої заборони не встановлено нерестових гнізд для нересту судака (не менше 100 гнізд), та не здійснено заходів запобігання загибелі личинок з ікри. Документальне оформлення таких заходів здійснюється відповідно до пункту 2.11 Порядку штучного розведення (відтворення), вирощування водних біоресурсів та їх використання, затвердженого наказом Мінагрополітики 07.07.2012 № 414, зареєстрованим у Мін'юсті України 27.07.2012 за № 1270/21582 (далі - Порядок), проведення робіт з відтворення, що не пов'язані з подальшим їх вселенням у рибогосподарські водні об'єкти (їх частини), та інших робіт, що належать до природоохоронних заходів (встановлення штучних нерестовищ, у тому числі штучних рифів-нерестовищ, рибогосподарська меліорація водних об'єктів, де розташовані природні місця відтворення тощо), здійснюється за відповідним науково-біологічним обґрунтуванням. Після завершення робіт із вселення водних біоресурсів або інших робіт, зазначених у пункті 2.11 Порядку, комісія складає підсумковий акт про виконання робіт із вселення водних біоресурсів та робіт, що належать до природоохоронних заходів (пункт 2.12 Порядку). До складу комісії входять представники Держрибагентства (у разі потреби), представники територіальних органів рибоохорони, представники місцевої державної адміністрації або органу місцевого самоврядування (за згодою), представники територіальних органів Держекоінспекції України (за згодою) та представники виконавця відтворення (за згодою). До складу комісії можуть також залучатися представники рибогосподарських підприємств, установ, організацій, науково-дослідних установ (за згодою).

Позивачем не створювалося зазначеної комісії та не надано жодного підсумкового акта про виконання будь-яких робіт.

Крім зазначеного, позивачем не виконано приписи Держрибагентства та Західно-Чорноморської рибоохорони, про що також зазначено в поданні Західно-Чорноморської рибоохорони від 16.09.2015 № 1426. З урахуванням викладеного, на думку відповідача оскаржуваний наказ виданий правомірно та скасуванню не підлягає.

В судовому засіданні 10.02.2016року судом ухвалено розглянути справу в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ч.6 ст.128 КАС України, враховуючи неявку представників та попередні клопотання відповідача про проведення судових засідань без участі представника.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що наказом Державного агентства рибного господарства України № 213 від 07.10.2011р. затверджено нову редакцію Статуту державного підприємства "Регіональний дослідно- експериментальний комплекс".

Відповідно до п.3.1 зазначеного Статуту державне підприємство "Регіональний дослідно-експериментальний комплекс" створене з метою здійснення дослідно-експериментальних робіт для забезпечення стабільного функціонування та розвитку рибопромислового комплексу, для задоволення потреб суспільства і населення у продукції, товарах, послугах, роботах з високою якістю, споживчими властивостями, що надають їм конкурентоздатність на внутрішньому і зовнішньому ринках, а також для здійснення будь-якої підприємницької діяльності, що не суперечить законодавству, спрямованої на одержання прибутку в інтересах підприємства.

Відповідно до п. 3.2 зазначеного Статуту одним із основних напрямків діяльності підприємства є проведення комплексних рибогосподарських досліджень з метою забезпечення рибної промисловості сталою сировинною базою, розроблення рекомендацій із раціонального використання водних біоресурсів, участь у впровадженні нових типів знарядь лову і методів ведення промислу; аквакультура та відтворення промислових видів водних біоресурсів; науково-дослідна робота в області рибного промислу і переробки; розробка технічної і конструкторської документації для забезпечення експлуатації флоту, організації вантажоперевезень та іншої діяльності тощо.

21.01.2014р. Державним агентством рибного господарства України позивачу видано ліцензію (серія АЕ № 195622) на діяльність, пов'язану з промисловим виловом риби, крім внутрішніх водойм (ставків) господарств, необмеженим строком дії.

02.03.2015р. Державним агентством рибного господарства України погоджено Режим рибогосподарської експлуатації в умовах спеціалізованого товарного рибного господарства (СТРГ) Хаджибейського лиману користувачу - Державному підприємству "Регіональний дослідно- експериментальний комплекс". Крім того, Західно-Чорноморською рибоохороною видано дозвіл на спеціальне використання водних біоресурсів №15/329 від 19.06.2015р.

В подальшому 21.09.2015 року Державним агентством рибного господарства України відповідно до статей 13, 19 та 59 Закону України «Про тваринний світ», пункту 3.3 Інструкції про порядок здійснення штучного розведення, вирощування риби, інших водних живих ресурсів та їх використання в спеціальних товарних рибних господарствах, затвердженої наказом Державного комітету рибною господарства України від 15 січня 2008 року № 4 та зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 28 січня 2008 року за № 64/14755, у зв'язку із поданням Західно-Чорноморського басейнового управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства під 16 вересня 2015 року № 1426 щодо скасування Режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману, прийнято наказ №284 «Про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації водного об'єкту», яким скасовано Режим рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману, розроблений для державного підприємства «Регіональний дослідно-експериментальний комплекс», погоджений 02 березня 2015 року Державним агентством рибного господарства України.

Не погоджуючись з діями відповідача щодо прийняття спірного наказу, позивач звернувся до суду з даним позовом вимагаючи його скасування.

Колегія суддів погоджується з позицією позивача з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про тваринний світ", відносини у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, об'єкти якого перебувають у стані природної волі, у напіввільних умовах чи в неволі, на суші, у воді, ґрунті та повітрі, постійно чи тимчасово населяють територію України або належать до природних багатств її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, регулюються Конституцією України, цим Законом, законами України "Про охорону навколишнього природного середовища", Інструкцією про порядок здійснення штучного розведення, вирощування риби, інших водних живих ресурсів та їх використання в спеціальних товарних рибних господарствах, затвердженої наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.01.2008 № 4 та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів", державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади у галузі рибного господарства та інші центральні органи виконавчої влади відповідно до їх повноважень.

Відповідно до п.п. 1, 4, 10 Указу Президента України від 16 квітня 2011 року №484/2011 "Про Державне агентство рибного господарства України", Державне агентство рибного господарства України (далі - Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства України. Держрибагентство України входить до системи органів виконавчої влади та утворюється для реалізації державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних живих ресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.

Держрибагентство відповідно до покладених на нього завдань, зокрема: здійснює державний контроль у галузі охорони, використання та відтворення водних живих ресурсів у виключній (морській) економічній зоні України, територіальному морі, внутрішніх водах України, внутрішніх водоймах України та у водах, що знаходяться поза межами юрисдикції України, щодо риболовних суден, що плавають під Державним Прапором України відповідно до міжнародних договорів України; здійснює контроль за дотриманням правил рибальства; здійснює контроль за дотриманням лімітів і нормативів використання водних живих ресурсів; здійснює контроль за дотриманням правил використання об'єктів тваринного світу в частині водних живих ресурсів; д) погоджує режими рибогосподарської експлуатації водних об'єктів та контролює діяльність спеціальних товарних рибних господарств; здійснює видачу та реєстрацію дозвільних документів на спеціальне використання водних живих ресурсів.

Держрибагентство України у межах своїх повноважень, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів і доручень Президента України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінагрополітики України та доручень Міністра видає накази організаційно-розпорядчого характеру, які підписуються Головою Держрибагентства України.

Відповідно до ст.31 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», з метою забезпечення охорони, раціонального використання окремих видів водних біоресурсів, а також для доповнення, уточнення або зміни зазначених правил можуть розроблятися режими для окремих рибогосподарських водних об'єктів (їх частин). Режими затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості.

Відповідно до ст. 13 Закону України, від 13.12.2001 року № 2894-III "Про тваринний світ» до повноважень уповноважених центральних органів виконавчої влади у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу належить: реалізація державної політики у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу; здійснення державного регулювання і контролю у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу; здійснення нормативного регулювання у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу; організація робіт з охорони, використання і відтворення об'єктів тваринного світу, збереження та поліпшення середовища їх існування, умов розмноження і шляхів міграції; вирішення відповідних питань у сфері користування об'єктами тваринного світу; координація діяльності органів державної влади, підприємств, установ, організацій та громадян у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу; розроблення порядку видачі відповідних дозволів чи інших документів на право використання об'єктів тваринного світу, а також забезпечення видачі таких документів на право використання об'єктів тваринного світу, які належать до природних ресурсів загальнодержавного значення; прийняття рішення про припинення використання об'єктів тваринного світу у випадках, передбачених цим Законом.

Згідно ч.1 ст. 59 Закону України від 13.12.2001 року № 2894-III "Про тваринний світ» Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері мисливського господарства, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, а на території Автономної Республіки Крим - органи виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища і мисливського господарства та полювання у встановленому законом порядку мають право: контролювати додержання встановленого порядку обліку тварин та обліку їх використання; вимагати від фізичних та юридичних осіб усунення порушень законодавства про охорону, використання і відтворення об'єктів тваринного світу; припиняти використання об'єктів тваринного світу, яке ведеться з порушенням законодавства; зупиняти тимчасово роботи, під час проведення яких порушуються правила, норми та інші вимоги щодо охорони і використання тваринного світу, середовища існування, умов розмноження і шляхів міграції тварин, до усунення виявлених порушень; припиняти незаконні дії або анулювати дозволи чи інші передбачені законодавством документи та встановлювати обмеження на право добування, всіх видів використання, утримання, реалізації, вивезення з України і ввезення на її територію диких тварин; пред'являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об'єктів тваринного світу.

Відповідно ст. 19 Закону України від 13.12.2001 року № 2894-III "Про тваринний світ» право спеціального використання об'єктів тваринного світу припиняється в разі: закінчення строку, на який було надано відповідний дозвіл чи інший документ на право їх використання; добровільної відмови підприємств, установ, організацій та громадян від використання об'єктів тваринного світу; припинення діяльності підприємств, установ, організацій та громадян, які використовували об'єкти тваринного світу; порушення встановленого законодавством порядку та умов спеціального використання об'єктів тваринного світу.

Згідно до ст. 10 Закону України від 08.07.2011 року № 3677-VI "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають в тому числі такі повноваження: здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об'єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов'язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; вилучати в осіб, які порушують законодавство у галузі охорони і використання водних біоресурсів, знаряддя добування водних біоресурсів, транспортні (у тому числі плавучі) засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення, незаконно добуті водні біоресурси, а також відповідні документи на них; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, фото- і відеозйомку як допоміжні засоби для запобігання і виявлення порушень законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; викликати посадових осіб, громадян України, іноземців та осіб без громадянства для надання усних або письмових пояснень у зв'язку з порушенням законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; безперешкодного доступу до території (у тому числі об'єктів природно-заповідного фонду) і приміщень підприємств, установ та організацій, які здійснюють добування, утримання, зберігання або переробку водних біоресурсів, з метою здійснення контролю за дотриманням вимог законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб'єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; вилучати знаряддя добування (вилову) водних біоресурсів, транспортні засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, а також незаконно добуті водні біоресурси у разі неможливості встановлення власника зазначеного майна; зупиняти діяльність суб'єктів рибного господарства, що провадиться з порушенням вимог законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; визначати в установленому порядку строки заборони вилову водних біоресурсів в рибогосподарських водних об'єктах (їх частинах) та забезпечувати контроль за їх дотриманням; вимагати від суб'єктів рибного господарства подання звітів про обсяги спеціального використання водних біоресурсів та контролювати їх достовірність; здійснювати перевірку знарядь добування, контролювати їх кількість, перевіряти відповідність вимогам законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; погоджувати режими рибогосподарської експлуатації водних об'єктів та забезпечувати державний контроль (нагляд) за їх дотриманням; здійснювати передбачені законодавством заходи щодо регулювання рибальства.

Відповідно до п. 2.14 Інструкції про порядок здійснення штучного розведення, вирощування риби, інших водних живих ресурсів та їх використання в спеціальних товарних рибних господарствах, затвердженої наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.01.2008, № 4 (далі Інструкція), контроль за виконанням Режиму, спеціальним використанням ВЖР під час проведення рибогосподарської експлуатації водних об'єктів СТРГ та охороною користувачем водних живих ресурсів здійснюється спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань рибного господарства України, територіальними органами рибоохорони та іншими органами відповідно до законодавства України.

Згідно пункту 1.3 Інструкції Режим рибогосподарської експлуатації водного об'єкта - установлена на відповідний термін сукупність вимог, умов та заходів щодо обсягів робіт з відтворення ВЖР за їх віковими та видовими характеристиками, строків лову, типів і кількості знарядь та засобів лову, обсягів вилучення, регламентації любительського і спортивного рибальства, ощадливого використання туводних видів, виконання якого забезпечує раціональне використання ВЖР рибогосподарського водного об'єкта або його ділянки.

Відповідно до п. 3.1 Інструкції дію Режиму може бути тимчасово призупинено спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань рибного господарства України у разі подання органів, визначених пунктом 2.1.14 цієї Інструкції, щодо:

порушення користувачем вимог цієї Інструкції (Режиму, невиконання показників щодо вселення та вилучення ВЖР, їх охорони);

погіршення стану запасів ВЖР у рибогосподарському водному об'єкті;

несвоєчасного надання звітів щодо вселення та вилучення ВЖР до територіальних органів рибоохорони.

Пунктом 3.2 Інструкції передбачено, що тимчасове призупинення дії Режиму здійснюється спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань рибного господарства України, про що складається акт (два примірники) у довільній формі. Користувачу надається припис щодо необхідності усунення ним виявлених порушень з наступним обов'язковим повідомленням спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань рибного господарства України про виконання припису.

Відповідно до п.3.3 Інструкції, у разі неодноразового (два рази і більше) невиконання приписів або неодноразового порушення користувачем вимог цієї Інструкції або Режиму, на підставі подання територіальних органів рибоохорони або територіальних органів Міністерства охорони навколишнього природного середовища України спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади з питань рибного господарства України скасовує Режим, про що видається розпорядчий документ.

Як вбачається з оскаржуваного наказу, підставою його видання слугувало Подання Західно-Чорноморського басейнового управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства від 16.09.2015 року №1426 щодо скасування Режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману.

Відповідачем на вимогу суду на підтвердження обґрунтованості видання спірного наказу зазначене подання надано не було.

Суд не приймає до уваги твердження відповідача стосовно систематичного порушення позивачем пункту 15.2 Режиму та пункту 2.13 Інструкції, оскільки на підтвердження означених посилань відповідачем не надано жодного доказу, чим порушено приписи ч.2 ст.71 КАС України.

Аналізуючи положення діючого законодавства України, можна дійти висновку, що виданню подання мало передувати складання припису щодо необхідності усунення виявлених порушень з наступним обов'язковим повідомленням спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань рибного господарства України про виконання припису.

Так, відповідач посилається на невиконання позивачем вимог пункту 14.4 Режиму, а саме в період весняно-літньої заборони не встановлено нерестових гнізд для нересту судака (не менше 100 гнізд), та не здійснено заходів запобігання загибелі личинок з ікри.

При цьому, відповідачем не надано до суду доказів в підтвердження того, що ці порушення були встановлені у передбачений законодавством спосіб.

Відповідач також вказує, що позивачем не виконано приписи Держрибагентства та Західно-Чорноморської рибоохорони, про що також зазначено в поданні Західно-Чорноморської рибоохорони від 16.09.2015 № 1426.

Однак суд не може дослідити обґрунтованість таких тверджень відповідача, оскільки останній не надає доказів оформлення приписів та їх вручення позивачу.

Відповідач посилається на те, що відповідно до п. 3.3 Інструкції, у разі неодноразового (два рази і більше) невиконання приписів або неодноразового порушення користувачем вимог цієї Інструкції або Режиму виноситься подання територіального органу який в своючергу є підставо для прийняття наказу / розпорядчого документу про скасування спеціального режиму.

Як встановлено судом згідно даних автоматизованої системи ДСС Одеського окружного адміністративного суду постановою Одеського окружного адміністративного суду України від 18.09.2015 року позовні вимоги Державного підприємства «Регіональний дослідно-експериментальний комплекс» задоволено повністю, скасовано Акт від 06.08.2015 року про призупинення дії Режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману, затвердженого Держрибагентством 02.03.2015р., та Припис від 06.08.2015 року №1-7-16/3925-15 про усунення порушень законодавства України при застосуванні Режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману (справа 815/4758/15). Рішення набрало законної сили 15.10.2015 року.

Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, відповідачем не доведено, що оскаржуваний наказ №284 від 21.09.2015р. був виданий на підставах, встановлених законодавством, а саме, у зв'язку із неодноразовим невиконанням приписів або неодноразовим порушенням ДП «Регіональний дослідно-експериментальний комплекс» вимог Інструкції або Режиму, а також виданню цього наказу передувало, як то передбачено п.3.3 Інструкції, оформлення подання.

За таких обставин, оскаржуваний наказ №284 від 21.09.2015р. підлягає скасуванню як протиправний.

Щодо вимог про визнання протиправними дій посадових осіб Держрибагентства при винесенні Наказу №284, то у їх задоволенні суд відмовляє як необґрунтованих: позивачем не конкретизовано, які саме дії та яких саме посадових осіб відповідача при винесенні ним наказу були вчинені не на підставах, поза межами повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Державного підприємства «Регіональний дослідно-експериментальний комплекс» підлягають задоволенню частково.

Керуючись ст.ст.158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Державного підприємства «Регіональний дослідно-експериментальний комплекс» до Державного агентства рибного господарства України про визнання дій незаконними, скасування наказу задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Держрибагентства України від 21.09.2015 року №284 «Про скасування Режиму рибогосподарської експлуатації Хаджибейського лиману», погоджений Держрибагентством 02.03.2015 року».

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з Державного агентства рибного господарства України за рахунок бюджетних асигнувань на користь Державного підприємства «Регіональний дослідно-експериментальний комплекс» судовий збір у розмірі 1218,00 грн.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова або ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Головуючий суддя М.М. Аракелян

Суддя О.М. Тарасишина

Суддя М.М. Кравченко