Справа № 646/13170/15-а
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2016-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

В порядку ч. 3 ст. 25 КАС України
Ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 17.02.2016 апеляційна скарга ОСОБА_1 залишена без задоволення, а постанова Червонозаводського районного суду м. Харкова від 09.12.2015 без змін.
Не погоджуюся з вище зазначеними судовими рішеннями ухваленими по справі із наступних міркувань.
Відповідно до ч. 7 ст. 55 МК України, у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу.
Тобто вказаним положенням законодавства передбачено, що суб'єкт зовнішньоекономічної діяльності гарантує відповідно саме сплату різниці між сумою митних платежів.
Як встановлено під час судового розгляду ПП «Спецінпекс» було оформлено ЕМД №807100000/2015/000193 від 05.01.2015 якою фактично забезпечено сплату різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу.
Рішення про коригування митної вартості від 05.01.2015 було ПП «Спецімпекс» оскаржено до суду ( справа №646/12644/15-а).

Оскільки на час винесення відповідачем оскаржуваної постанови №228/80700/15 від 22.09.2015 судове рішення по справі №646/12644/15-а не набрало чинності, то вважаю, що відповідачем дана постанова була прийнята незаконно .

Не погоджуюся з позицією колегії суддів про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення виходячи з наступного.

Відповідно до ст.. 485 МК України заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв'язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Частиною 1 статті 458 МК України передбачено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред'явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Склад порушення включає в себе ознаки, що характеризують зовнішній акт поведінки особи, його спрямованість і наслідки, і ознаки, що характеризують самого правопорушника і його психічне ставлення до вчиненого.

Ознаки складу порушення митних правил характеризують: об'єкт порушення митних правил; об'єктивну сторону порушення митних правил; суб'єкт порушення митних правил; суб'єктивну сторону порушення митних правил.

Усі зазначені елементи складу порушення митних правил нерозривно поєднані між собою. Наявність цих елементів обов'язкова для кваліфікації конкретного діяння як порушення митних правил. Якщо хоч би один з них відсутній або не відповідає тим властивостям, які передбачені відповідною нормою Митного кодексу, то зазначене діяння не є порушенням митних правил.

Об'єктом порушень митних правил є суспільні відносини, які охороняються законом і яким у результаті посягання завдається чи може бути завдано шкоду, а також те, на що спрямовано посягання.

Як слідує із постанови у справі про порушення митних правил №228/80700/15 від 22.09.2015 встановлені митним органом порушення полягали в тому, що ОСОБА_1 вчинив протиправні дії, спрямовані на зменшення розміру митних платежів, а саме несплату митних платежів у встановлений законом строк.

Відповідно до п.27 ч.1 ст. 4 МК України митні платежі: а) мито; б) акцизний податок із ввезених на митну територію України підакцизних товарів (продукції); в) податок на додану вартість із ввезених на митну територію України товарів (продукцію).

Враховуючи те, що на час винесення оскаржуваної постанови судове рішення по справі щодо оскарження рішення про коригування митної вартості не набрало чинності, то відсутній склад правопорушення.

Суддя

Харківського апеляційного

адміністративного суду Любчич Л.В.