Справа № 541/124/16-а
Суддя: Андрущенко-Луценко С. В.
Дата ухвалення: 2016-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області
Справа № 541/124/16-а
№ провадження 2-а/541/16/2016
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2016 року м.Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області

в складі: головуючої судді Андрущенко-Луценко С.В.

при секретарі Калініченко Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миргороді справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 обєднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Полтавській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

в с т а н о в и в :

22.01.2016 року ОСОБА_1 звернувся до Миргородського міськрайонного суду із вище зазначеним позовом.

В направленому на адресу суду позові ОСОБА_1 зазначив, що він є директором радіокомпанії «Миргород». 18 грудня 2015 року постановою заступника начальника ОСОБА_2 ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області його було притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу на користь держави в сумі 1360 грн. по ст. 165-1 ч.3 КУпАП за порушення строків сплати єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування» за вересень 2015 року в сумі 4237,62 грн., по терміну сплати до 20.10.2015 року, чим збільшено недоїмку, яка станом на 31.10.2015 року становить 12231,81 грн. та не сплату єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування за жовтень 2015 року в сумі 4075,84 грн. по терміну сплати до 20.11.2015 року, чим збільшено недоїмку, яка станом на 30.11.2015 року становить 7861,45 грн. Про складення відносно нього протоколів про адміністративне правопорушення від 10 грудня 2015 року йому не було нічного відомо. Він не був присутній при їх складенні, йому ніхто не розяснював його прав при складенні протоколу , він був позбавлений права надати особі, яка складала протокол пояснення. Він не був повідомлений належним чином про день, час і місце розгляду посадовою особою ОДПІ протоколів відносно нього, чим було порушено його конституційне право бути присутнім при розгляді справи відносно нього, давати пояснення, скористатися правовою допомогою адвоката. Оскаржувану постанову вважає незаконною та такою, що підлягає скасуванню. Заробітна плата працівникам радіокомпанії «Миргород» виплачується своєчасно і в повному розмірі, а усі платежі, в тому числі і єдиний соціальний внесок на загальнообовязкове державне соціальне страхування здійснюються через ОСОБА_2 відділення УДКСУ в Полтавській області. Платежі своєчасно перераховуються на відповідні рахунки, що не заперечується відповідачем. В той же час, кошти, які радіокомпанія «Миргород» сплачувала, як поточні платежі, в тому числі внесок на загальнообовязкове державне соціальне страхування зараховувалися в першу чергу, як борг УПФ, що виник ще станом на 01.10.2013 року і відтоді постійно гасився коштами, які радіокомпанія «Миргород» регулярно, своєчасно й у повному обсязі сплачувала виплачуючи працівникам заробітну плату. Інформація зазначена, як в протоколах про адміністративне правопорушення так і в постанові про притягнення його до адміністративної відповідальності не відповідає дійсності, оскільки за вересень та жовтень 2015 року ним своєчасно перераховано внески на загальнообовязкове державне соціальне страхування.. Він, як директор радіокомпанії «Миргород» обмежений в праві вільно використовувати кошти на виплату боргу, пені, чи штрафу, оскільки бюджетні кошти можна використовувати виключно за цільовим призначенням, а власні кошти заблоковані Відділом державної виконавчої служби ОСОБА_2 міськрайонного управління юстиції. Тобто, він був позбавлений можливості розпоряджатися власними коштами підприємства та спрямовувати їх за власним бажанням. Тобто його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, що йому інкримінується немає. Зважаючи на викладене, просить скасувати постанову про накладення на нього адміністративного стягнення Серії АА №203343 від 18 грудня 2015 року.

Позивач ОСОБА_1 при судовому розгляді справи позов підтримав та просив його задовольнити з підстав викладених в позовній заяві.

Представник відповідача ОСОБА_2 ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області ОСОБА_3 позов не визнала та в його задоволенні просила відмовити. Пояснила, що протокол та постанова по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 винесені з повним дотриманням вимог діючого законодавства. Єдиний внесок на загальнообовязкове державне соціальне страхування підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника. Несплата єдиного внеску є порушенням одного із основних обовязків страхувальника і завдає істотної шкоди інтересам держави, яка відповідно до ст. 46 Конституції України гарантує громадянам право на соціальний захист. У вересні та жовтні 2015 року Радіокомпанією «Миргород» своєчасно проводилися відрахування ЄСВ у вересні, жовтні 2015 року, але кошти пішли на погашення наявного в підприємстві боргу, який обліковувався станом на 01.10.2013 року. Заборгованість погашалася за рахунок сплати поточних платежів.

Суд, заслухавши пояснення сторін, показання свідка, дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Встановлено, що в 10 грудня 2015 року завідувачем сектору адміністрування єдиного соціального внеску управління доходів і зборів з фізичних осіб ОСОБА_4 відносно ОСОБА_1 було складено два протоколи про адміністративне правопорушення по ст. 165-1 ч.3 КУпАП . На підставі даних протоколів 18 грудня 2015 року ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності по ст. 165-1 ч.3 КУпАП у виді штрафу на користь держави в сумі 1360 грн. (а.с. 2-4).

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ч. 1. ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол у разі його оформлення складається у двох екземплярах, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

За змістом ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При судовому розгляді справи встановлено, що протоколи про адміністративне правопорушення позивачеві ОСОБА_1 не вручалися, а направився поштою одночасно з постановою про адміністративне правопорушення. Обєктивних даних, які б свідчили про те, що позивач ОСОБА_1 запрошувалася безпосередньо до особи, яка розглядала адміністративний матеріал та виносила постанову, суду не надано, а порушник даний факт заперечував. З наданих представником відповідача документів вбачається, що запрошення до ОСОБА_2 ОДПІ для складення протоколу ОСОБА_1 не направлялося, а направлялося Радіокомпанії «Миргород». Представником відповідача не надано суду доказів, які б свідчили про те, що протоколи про адміністративне правопорушення завчасно вручалися ОСОБА_1 Представником ОДПІ надано суду акт з якого вбачається, що ОСОБА_1 усно ознайомлений із протоколами про адміністративне правопорушення та про призначення справи до розгляду на 18.12.2015 року о 10 год. та йому були розяснені права передбачені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП. Але в даному акті нічого не зазначено про те, що особа відмовилася від отримання таких протоколів та відмовилася надати пояснення, не зазначено про це нічого і в протоколах про адміністративне правопорушення, що ставить під сумнів сам акт.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 особа, яка складала протоколи про адміністративне правопорушення суду пояснив, що позивач ОСОБА_1 відмовився від отримання протоколів і він його усно ознайомив з їх змістом та розяснив його права передбачені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП. Продублювати суду положення ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП , які як стверджував свідок він розяснив позивачеві ОСОБА_1 свідок не зміг, що свідчить про його нещирість. Також свідок пояснив, що протоколи про адміністративне правопорушення були направлені позивачеві вже після притягнення його до адміністративної відповідальності разом з постановою про накладення адміністративного стягнення, чим допущено порушення ст. 254 КУпАП. Отже, при розгляді справи про адміністративне правопорушення було порушено процедуру розгляду адміністративного матеріалу встановлену законом.

Частина третя статті 165-1 КУпАП передбачає відповідальність за несвоєчасну сплату єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування та тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від сорока до вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 2 КАСУ, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних та юридичних осіб у сфері публічно - правових відносин від порушень з боку у тому числі органів державної влади. У справах щодо оскарження рішень суди перевіряють чи прийняти вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Згідно ст. 9 КАСУ, суд при вирішення справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти тільки на підставі, в межах повноважень та способом, які передбачені Конституцією та законами України. А відповідно до положень ст. 55 Конституції України, кожен має право звернутись за захистом прав, які вважає порушеними, у судовому порядку.

Ст. 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлює, що ніхто не може бути підданий заходу стягнення у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження по справах про адміністративні правопорушення здійснюється на підставі суворого дотримання законності.

Об'єктивна сторона складу правопорушення за ч. 3 ст. 165-1 КУпАП передбачає несвоєчасну сплату єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування.

Згідно ст.6 ч.2 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування», Радіокомпанія «Миргород» є платником єдиного внеску, відповідальність за своєчасне перерахування єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування покладено на директора Радіокомпанії.

Частиною 1 ст. 26 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове соціальне страхування» встановлено, що посадові особи платників єдиного внеску несуть адміністративну відповідальність за порушення порядку нарахування, обчислення і строків сплати єдиного внеску; неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності щодо єдиного внеску; подання недостовірних відомостей, що використовуються в Державному реєстрі, інших відомостей, передбачених цим Законом.

Згідно з ч. 8 ст. 4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове соціальне страхування» платники єдиного внеску зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов'язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.

Періодом, за який платники єдиного внеску подають звітність до органу доходів і зборів (звітним періодом), є календарний місяць.

Згідно Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 року № 449 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 07.05.2015 року за № 508/26953) сплата єдиного внеску здійснюється за місцем обліку платника у національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки фіскальних органів, відкритих у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для його зарахування, крім єдиного внеску, який сплачується в іноземній валюті розташованими за межами України підприємствами, установами, організаціями (у тому числі міжнародними) за працюючих у них громадян України, та громадянами України, які працюють або постійно проживають за межами України, відповідно до договорів про добровільну участь.

Цією ж Інструкцією визначено, що днем сплати єдиного внеску вважається: у разі перерахування сум єдиного внеску з рахунку платника на відповідні рахунки фіскальних органів - день списання банком або органами Державної казначейської служби України (далі - органи Казначейства) суми платежу з рахунку платника незалежно від часу її зарахування на рахунок фіскальних органів; у разі сплати єдиного внеску готівкою - день прийняття до виконання банком або іншою установою - членом платіжної системи документа на переказ готівки разом із сумою коштів у готівковій формі.

Як встановлено в судовому засіданні, несвоєчасна сплата ЄСВ виникла по причині заборгованості, яка обліковувалася в КОР по ЄСВ станом на 01.10.2013 року. Ця заборгованість погашається за рахунок поточних платежів. З цієї ж інформації ОДПІ вбачається, що Радіокомпанією «Миргород» своєчасно, у вересні та жовтні 2015 року, а саме 20 числа наступного місяця перераховувався єдиний внесок на загальнообовязкове державне соціальне страхування (а.с.5).

Радіокомпанією «Миргород» надані суду меморіальні ордера за вересень, жовтень 2015 року з яких вбачається, що ЄСВ своєчасно був перерахований до бюджету за ці місяці в день надходження заробітної плати працівникам підприємства, яке фінансується з місцевого бюджету.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, ст. 11 КАС України адміністративне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти позову.

Згідно з ст. 71 ч. 1 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а якщо особа без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів, суд лише сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи.

Постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності не містить вказівок на конкретні докази, на підставі яких зроблений висновок про винність ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.3 ст.165-1 КУпАП.

У відповідності зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.

Статтею 10 КУпАП визначено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст. 11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

В сукупності статті 10 і 11 КУпАП становлять суб'єктивну сторону складу правопорушення.

Після з'ясування обставин справи та перевірки їх доказами, суд не вбачає у діях позивача наявності складу правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 165-1 КпАП України, оскільки позивачем забезпечено своєчасне перерахування ЄСВ за вересень та жовтень 2015 року до бюджету.

Таким чином, оцінюючи у сукупності обставини у справі, характер виявленого порушення, наведені сторонами і досліджені у судовому засіданні належні докази, суд приходить до висновку, що адміністративне стягнення щодо позивача накладено правомочним органом, який має право розглядати такі правопорушення, у межах встановленого строку накладання адміністративного стягнення та у межах санкції статті 165-1 ч.3 КУпАП. Але, враховуючи, що порушена процедура притягнення особи до адміністративної відповідальності, провадження у справі за протоколом про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 165-1 ч.3 КУпАП проведено однобічно, недостатньо повно, обставини щодо вчиненого ним порушення в справі не підтверджені належними доказами, не була дана належна оцінка усім обставинам щодо наявності складу правопорушення і вини позивача, суд вважає, що є достатні підстави для задоволення позову та скасування оскаржуваної постанови.

Керуючись ст.ст. 11; 71; 72; 76; 100; 122; 158; 160; 163 КАС України; ст.ст. 251; 254; 256; 268; 280; 283; 284 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати постанову серії АА №203343 від 18 грудня 2015 року винесену заступником начальника ОСОБА_2 ОДПІ ГУ ДФС у Полтавській області про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у виді штрафу в розмірі 1360 грн.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Миргородський міськрайонний суд, шляхом подачі апеляційної скарги, протягом десяти днів з моменту отримання копії постанови.

Суддя ОСОБА_5