Справа № 815/7628/13-а     
Суддя: Потоцька Н. В.
Дата ухвалення: 2016-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/7628/13-а
УХВАЛА

11 лютого 2016 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Потоцької Н.В.

за участю секретаря Загрійчук О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд постанови Одеського окружного адміністративного суду по справі № 815/7628/13-а від 13.03.2014 року за нововиявленими обставинами,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява про перегляд постанови Одеського окружного адміністративного суду від 13.03.2014 року по справі № 815/7628/13-а за позовом ОСОБА_1 до Одеського міського управління юстиції в особі відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, державних реєстраторів - ОСОБА_2, ОСОБА_3, за участю третіх осіб: товариства з обмеженою відповідальністю Яхт-клуб Одеса 2009, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визнання неправомірними дій, скасування та зобовязання скасувати реєстраційні дії за нововиявленими обставинами.

В якості нововиявленої обставини заявник зазначає інформацію, яку він отримав 31.10.2015 р. з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців, згідно якої станом на 10.06.2009 р. «ОСОБА_9 значиться як засновник TOB «Яхт клуб «Одеса 2009».

Представник відповідача (державного реєстратора відділу реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції ОСОБА_2) заперечувала проти поданої заяви. В обґрунтування заявленої правової позиції надала до суду письмові заперечення, в яких зазначила, що дана обставина, не є нововиявленою і взагалі істотною з огляду на те, що інформація, яка міститься в ЄДР внесена з урахуванням всіх змін внесених після 10.06.2009 р., в тому числі з урахування змів: внесених реєстратором 28.06.2011 року (а/с. 127 т.1 реєстраційної справи) на підставі Постанови Одеського апеляційного господарського суду від 17.03.2011 року у справі № 30/171-10-4698.

Представник відповідача (Одеського міського управління юстиції) проти поданої заяви заперечувала. В обґрунтування заявленої правової позиції надала до суду письмові заперечення, в яких зазначила, що вказана позивачем обставина не є нововиявленою, а також зазначила таке.

На момент проведення загальних зборів засновників ТОВ «Яхт клуб «Одеса 2009», а саме: 10.06.2013 року ОСОБА_1 не був учасником ТОВ, оскільки відповідно до Протоколу № 12 від 04.06.2009 року ОСОБА_1 був примусово виключений зі складу учасників ТОВ «Яхт клуб «Одеса 2009», його частку передано товариству.

Представник третьої особи (ТОВ «Яхт клуб «Одеса 2009») заяву підтримав пояснивши, що витяг з ЄДР від 31.05.2015 р. є нововиявленою обставиною, яка не була відома на момент розгляду справи, однак істотно впливає на вирішення справи по суті.

Відповідно до ч. 2 ст. 252 Кодексу адміністративного судочинства України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви і перегляду судового рішення.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про перегляд постанови за нововиявленими обставинами, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, заслухавши пояснення заявника,представника відповідача, представника третьої особи та оцінивши доводи, наведені у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими, суд доходить висновку, що подану заяву належить залишити без задоволення з огляду на наступне.

Так, в силу вимог ч. 2 ст. 245 КАС України, однією із підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

За змістом даної норми процесуального закону під нововиявленими обставинами слід розуміти лише такі істотні обставини, які існували на час постановлення рішення, але не були і не могли бути відомі заявнику, врахування яких при розгляді справи могло б вплинути на результати її вирішення по суті.

При цьому істотними обставинами справи є ті з них, які можуть вплинути на рішення суду, яке набрало законної сили. Під ними необхідно розуміти факти, які мають юридичне значення для спірних взаємовідносин сторін (тобто ці факти існували під час розгляду справи, але не були відомі ні особам, які беруть участь в справі, ні суду, який її розглядав та вирішував справу), це ті обставини, які становлять сутність справи. Тобто йдеться про нові обставини, а не нові докази, встановлені раніше або не враховані судом.

Таким чином, в адміністративному судочинстві перегляд судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження. На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду не є недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв'язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об'єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Під нововиявленою обставиною мається на увазі фактична обставина, яка має істотне значення і яка об'єктивно існувала на час розгляду справи, але не була і не могла бути відома усім особам, які брали участь у справі, та суду.

Ознаку «не були і не могли бути відомі особі» потрібно розглядати як сукупність двох необхідних умов. Тобто для визнання обставини нововиявленою недостатньо, щоб особа просто не знала про наявність певної істотної обставини, а потрібно, щоб вона і не могла знати про неї. Якщо вона все-таки могла знати про певну обставину за умови добросовісного ставлення до справи, тоді така підстава для перегляду судового рішення відсутня.

Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Отже, нововиявлені обставини це юридичні факти (фактичні обставини) справи, які мають істотне значення для вирішення справи по суті, існували в період первинного провадження і ухвалення судового акта, але не були і не могли бути відомі ні сторонам, ні третім особам, їхнім представникам, іншим учасникам адміністративного процесу, ні суду, за умови виконання ними всіх вимог закону для об'єктивного повного і всебічного розгляду справи та ухвалення законного й обґрунтованого судового рішення.

Судом встановлено, що Постановою Одеського окружного адміністративного суду по справі № 815/7628/13-а позов задоволено частково. Скасовано запис у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців щодо ТОВ «Яхт клуб «Одеса 2009» (ідентифікаційний код 30256779) № 1 003846 від 09.06.2009р. про внесення відмітки про втрату оригіналів установчих документів.

Ухвалою Одеського апеляційного адміністративного суду від 23.10.2014 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а постанову Одеського окружного адміністративного суду від 13 березня 2014 року без змін.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 24.09.2015 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову Одеського окружного адміністративного суду від 13 березня 2014 року та ухвалу Одеського апеляційного адміністративного суду від 23 жовтня 2014 року без змін.

Так, як на підставу для перегляду за нововиявленими обставинами постанови Одеського окружного адміністративного суду від 13.03.2014 року у адміністративній справі № 815/7628/13-а позивач посилається на інформацію від 31.10.2015 р. з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців про те, що станом на 10.06.2009 р. в «значеному реєстрі ОСОБА_9 значиться як засновник TOB «Яхт клуб «Одеса 2009».

Суд в свою чергу не вважає вказану позивачем обставину, як нововиявлену, з огляду на наступне.

На теперішній час інформація в ЄДР міститься з урахуванням всіх змін внесених після 10.06.2009 року, в тому числі з урахування змів: внесених реєстратором 28.06.2011 року (а/с. 127 т.1 реєстраційної справи) на підставі Постанови Одеського апеляційного господарського суду від 17.03.2011 року у справі № 30/171-10-4698, відповідно до якої визнано недійсним рішення загальних зборів учасників TOB «Яхт клуб «Одеса 2009» від 04.06.2009р. та скасовано державну реєстрацію змін до Статуту TOB «Яхт клуб «Одеса 2009», затверджених протоколом загальних зборів учасників TOB «Яхт клуб «Одеса 2009» № 12 від 04.06.2009р. та зареєстрованих державним реєстратором виконавчого комітету Одеської міської ради 09.06.2009р. за № 6003846. Вказані зміни вносились на підставі ч.2 ст.31 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб -підприємців».

Витяг позивачем отриманий 31.10.2015р., інформація в ньому вже надавалась з урахуванням змін, які внесені на підставі рішення суду від 17.03.2011 року у справі № 30/171-10-4698.

Фактично станом на 10.06.2009 р. в ЄДР містилась інформація відповідно до якої ОСОБА_9 засновником TOB «Яхт клуб «Одеса 2009» не значився, оскільки 09.06.2009р. державним реєстратором виконавчого комітету Одеської міської ради були проведені реєстраційні зміни № 6003846 на підставі протоколу № 12 від 04.06.2009р., відповідно до якого ОСОБА_9 було виключено зі складу засновників TOB «Яхт клуб «Одеса 2009», про що свідчить оригінал реєстраційної справи, який був досліджений судом.

Суд звертає увагу, що однією із ознак нововиявлених обставин є те, що такі повинні існувати на момент розгляду справи, проте в силу об'єктивних причин не могли бути відомі ні заявнику, ні суду.

Проте необхідно зазначити, що інформація з ЄДР, на яку посилається заявник, міститься у Єдиному державному реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців, є відкритою та загальнодоступною. Правом звернення за отриманням цієї інформації позивач не був обмежений, і мав всі законні підстави скористатися, як на момент звернення до суду із позовом, так і на час оскарження постанови суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Також слід зазначити, що відповідно до Протоколу № 12 від 04.06.2009 року ОСОБА_1 був примусово виключений зі складу учасників ТОВ «Яхт клуб «Одеса 2009», його частку передано товариству.

Про відсутність підстав вважати обставину на яку посилається позивач нововиявленою в розумінні п.1, ч.2, ст. 245 КАС України , свідчить і наступне.

Обставини, які на думку позивача є нововивленими, за своєю природою є одним із доказів, що не досліджувався судом, під час розгляду постанови Одеського окружного адміністративного суду

Проте, суд акцентує увагу, що перегляд справи у зв'язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Окрім того, суддя зазначає, що згідно з позицією ВАСУ висловленою в постанові пленуму ВАСУ від 22.05.2015 № 7, що процесуальний інститут нововиявлених обставин не повинен застосовуватися для виправлення судових помилок і недоліків, що були допущені під час розгляду справи в період первинного провадження. Новий розгляд справи, що використовується для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, не варто використовувати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини. В інших випадках це буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також Першого протоколу до цієї Конвенції, оскільки у позивача після задоволення його позову були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними. Таким чином, перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами повинен відбуватися з урахуванням загальних принципів здійснення правосуддя, зокрема тих, на обовязкове дотримання яких звертає увагу Європейський суд з прав людини та які випливають зі змісту положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статті 14 Міжнародного пакту про громадянські й політичні права.

Згідно з ст.17 закону «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ суди застосовують конвенцію та практику Суду як джерело права. ЄСПЛ у п. 44 рішення у справі «Желтяков проти України» від 09.06.2011, заява №4994/04, зазначив: «Ця справа стосується рішення щодо нового розгляду справи, провадження в якій було закінчено остаточним рішенням, у зв'язку з нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження. Така процедура сама по собі не суперечить принципу юридичної визначеності в тій мірі, в якій вона використовується для виправлення помилок правосуддя. Однак Суд повинен визначити, чи була така процедура застосована в спосіб, сумісний з ст.6 конвенції».

У рішенні у справі «Христов проти України» від 19.02.2009, заява № 24465/04, Євросуд зазначив:

«Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 ст.6 конвенції, слід тлумачити, в контексті преамбули конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. справу «Брумареску проти Румунії» [GC], №28342/95, п.61, ЕСHR 1999-VІІ)».

«Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу resjudicata (п.62), тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно із цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов'язкового до виконання рішення суду лише з однією метою домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня щодо перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. справу «Рябих проти Росії», № 52854/99, п.52, ЕСНR 2003-ІХ)».

«Суд далі зауважив, що з матеріалів у справі не видно, що існували будь-які «вагомі та непереборні обставини», які могли б служити обгрунтованим поясненням того, чому остаточну судову постанову від 23.10.2000 було переглянуто та скасовано. Видається, що єдиною причиною була необхідність перегляду справи заявника у світлі іншого закону, а це означає, що такий перегляд був замаскованим оскарженням. Отже, Суд визнає, що в цій справі не було дотримано принципу юридичної визначеності».

Таким чином, виходячи з вищепанеденої практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, в провадженні за нововиявленими обставинами за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Отже, інститут нововиявлених обставин це самостійний вид перевірки законності та обгрунтованості постанов або ухвал, що не відповідають об'єктивній істині, правам і обов'язкам сторін, тобто цей вид перегляду має низку схожих ознак і відмінностей порівняно з апеляційним та касаційним переглядами рішень. Ця відмінність полягає в підставах перегляду, об'єктах і суб'єктах перегляду, компетенції суду, порядку й наслідках перегляду, процесуальному становищі осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 253 КАС України суд може скасувати постанову чи ухвалу у справі і прийняти нову постанову чи ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення.

З огляду на викладене, на переконання суду в даному випадку відсутні визначені пунктом 1 частини 2 статті 245 КАС України підстави для перегляду за нововиявленими обставинами постанови Одеського окружного адміністративного суду від 13.03.2014 року у адміністративній справі № 815/7628/13-а, а тому подану ОСОБА_1 заяву слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 128, 245 - 253 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд постанови Одеського окружного адміністративного суду по справі № 815/7628/13-а від 13.03.2014 року за нововиявленими обставинами - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання ухвали апеляційної скарги.

Суддя Потоцька Н.В.