Справа № 315/1260/15-а
Суддя: Романько О. О.
Дата ухвалення: 2016-02-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 315/1260/15-а
Номер провадження № 2-а/315/1/16
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2016 рокум.Гуляйполе

Гуляйпільський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Романько О.О.,

за участю секретаря Притули Я.В.,

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Гуляйполе адміністративну справу за позовом міськогоголови Гуляйпільської міської ради Запорізької області ОСОБА_1 до лічильної комісії Гуляйпільської міської ради Запорізької області в особі її голови ОСОБА_2, секретаря Дикуна Андрія Івановича, члена комісії ОСОБА_4 про визнання дій протиправними, бюлетенів для голосування нечинними та скасування протоколів лічильної комісії, -

ВСТАНОВИВ:

02 грудня 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до лічильної комісії Гуляйпільської міської ради Запорізької області в особі її голови ОСОБА_2, секретаря Дикуна Андрія Івановича, члена комісії ОСОБА_4 про визнання дій протиправними, бюлетенів для голосування нечинними та скасування протоколів лічильної комісії.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 23.11.2015 року відбулося друге пленарне засідання першої сесії Гуляйпільської міської ради, на якій були присутні 26 депутатів Гуляйпільської міської ради, міський голова, начальники відділів та секторів виконавчого комітету міської ради, заступник міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, представники громади ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8, який проводив знімання на відеокамеру засідання сесії.

Далі в позові зазначив, що на розгляд сесії було винесено ряд питань, які зазначені в протоколі другого пленарного засідання першої сесії Гуляйпільської міської ради сьомого скликання. Порядок денний, за який проголосували 26 депутатів та позивач як міський голова було підтримано з деякими поправками. Третім питанням, яке виносилося на розгляд сесії, було питання обрання секретаря Гуляйпільської міської ради, по якому доповів позивач як міський голова та вніс пропозицію щодо кандидатури депутата міської ради ОСОБА_9 на посаду секретаря Гуляйпільської міської ради та доведено до відома депутатів, що по даному рішенню в обовязковому порядку проводиться процедура таємного голосування.

Як слідує далі з тексту позовної заяви, позивачем було зазначено, що необхідно обрати голову, членів та секретаря лічильної комісії. Було обрано кількісний склад комісії 3 депутати, за що проголосували 26 депутатів, позивач як міський голова, та обрано персональний склад лічильної комісії: депутати ОСОБА_2 голова лічильної комісії, член комісії ОСОБА_4, секретар комісії ОСОБА_3 Голосували «за» 26 та позивач як міський голова.

Як зазначив далі в позові позивач, перед голосуванням секретарем лічильної комісії ОСОБА_3 було роздано бюлетені, погоджені та підготовлені секретаріатом міської ради, причому бюлетені було роздано частині депутатів без предявлення ними посвідчення депутата Гуляйпільської міської ради. Позивачу, як міському голові, ОСОБА_3 відмовився видати бюлетень для голосування по даному питанню, чим, як вважає позивач, порушив його права як міського голови, надані йому згідно чинного законодавства. Протокол № 2 від 23.11.2015 року, підписаний лічильною комісією, не має даних про кількість присутніх депутатів міської ради та міського голови, про кількість виготовлених бюлетенів для таємного голосування. Протокол № 1 засідання лічильної комісії Гуляйпільської міської ради від 23.11.2015 року не містить даних про результати голосування щодо обрання голови лічильної комісії, про результати голосування щодо визначення місця таємного голосування по виборах секретаря міської ради та виготовлення бюлетенів.

Далі в позові позивач вказав, що також було порушено принцип таємності голосування: на бюлетенях, замість позначки «+» або іншої позначки були зазначені початкові літери партій, а саме: У «Укроп» - 3, Р «Радикальна партія ОСОБА_10» - 6, Б «Батьківщина» - 4, С «Солідарність» - 3, інші 10 депутатів проголосували, поставивши відповідний знак.

Прохає суд визнати протиправними дії лічильної комісії Гуляйпільської міської ради у складі голови комісії ОСОБА_2, члена комісії ОСОБА_4, секретаря Дикуна А.І., скасувати протоколи № 1 та № 2 засідання лічильної комісії Гуляйпільської міської ради від 23.11.2015 року, визнати нечинними бюлетені для таємного голосування по виборах секретаря Гуляйпільської міської ради у кількості 26 штук та стягнути з відповідачів судовий збір у сумі 1378 грн. пропорційно по 459,30 грн. з кожного.

18.01.2016 року від позивача через канцелярію суду надійшло клопотання про зміну (уточнення) позовні вимоги, в якому позивач прохав визнати депутатів міської ради ОСОБА_11, ОСОБА_4, ОСОБА_3, яких було обрано до складу лічильної комісії по виборах секретаря міської ради 23.11.2015 року такими, що порушили ст. 71 Конституції України, п. 5 ст. 12, п. 2 ст. 59, п. 3 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», про що постановити окрему ухвалу та направити її відповідним субєктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню законів відповідними депутатами міської та про наявність підстав для притягнення їх до відповідальності, всі інші позовні вимоги залишаються відповідно до первісного позову.

01.02.2016 року ухвалою судді Гуляйпільського районного суду Запорізької області Романько О.О. відмовлено в задоволенні клопотання в частині винесення окремої ухвали.

14.12.2015 року через канцелярію суду надійшли письмові заперечення проти позову відповідача ОСОБА_3, в яких він вважає позовні вимоги необґрунтованими, прохає відмовити в задоволенні позовних вимог повністю, обґрунтовуючи це тим, що протокол № 1 та протокол № 2 від 23.11.2015 року про обрання лічильної комісії та про встановлення результатів таємного голосування були складені у відповідності до Регламенту Гуляйпільської міської ради. Таємне голосування проводиться за процедурним рішенням ради та у випадках, передбачених регламентом. При цьому депутат, що бере участь у голосуванні, відзначає у виданому йому бюлетені вибрані ним варіанти з тих, що виносяться на голосування. Вид позначки не передбачений Регламентом, процедурне рішення з цього питання не приймалося, процедурні пропозиції головуючому не надходили. Повноваження 26 депутатів визнані Гуляйпільською міською виборчою комісією відповідно до закону, депутати мають посвідчення, які предявлялися при отриманні бюлетенів. Лічильна комісія отримала реєстр (список) депутатів, де кожен з 26 депутатів особисто розписався за отримання бюлетеня, можливість сторонніх осіб отримати бюлетень була виключена. Комісією було опломбовано скриньку з бюлетенями, забезпечено умови для таємного голосування, складено та оголошено протокол відповідно до Регламенту. Вимоги до форми протоколу не передбачені Регламентом та не встановлені процедурним рішенням. Зазначив, що порядок голосування, визначений ст. 78 Регламенту не охоплює міського голову, міський голова за бюлетенем для таємного голосування до комісії не звертався, процедурні пропозиції з приводу своєї участі в таємному голосуванні на голосування не ставив, своїм правом голосу не скористався. Доповідь лічильної комісії щодо дотримання порядку голосування Регламентом не передбачена, а також не передбачені наслідки порушення порядку голосування. Після оголошення результатів голосування позивач пленарне засідання закрив, рішення ради щодо встановлення результатів виборів секретаря ради не приймалося, виступи, зауваження не заслуховувалися, оцінка роботи комісії не надавалася. Зазначив, що до компетенції міського голови входить лише подання кандидатури на посаду секретаря ради, робота ж лічильної комісії, бюлетені для голосування, спосіб їх заповнення, спосіб встановлення результатів голосування не є компетенцією міського голови (а.с. 16-17).

23.12.2015 року через канцелярію суду надійшли письмові заперечення проти позову відповідача ОСОБА_4, в яких він вважає позовні вимоги необґрунтованими, прохає відмовити в задоволенні позовних вимог повністю, обґрунтовуючи це тим, що бюлетені для голосування було видано під розпис всім, хто мав на це право та звернувся до лічильної комісії, тоді як звернення від позивача ОСОБА_1 не надходило і поновити своє право в позові він також не намагається. Зазначив також, що в порушення вимог закону позивачем було зупинено рішення міської ради без надання обовязкових зауважень та не було в двотижневий строк скликано сесію міської ради по виконанню зупиненого рішення. Крім того, всі бюлетені відповідно до регламенту були видані під особистий підпис з перевіркою посвідчення депутата. Щодо відсутності інформації в протоколі № 2 про кількість депутатів та кількість виготовлених бюлетенів це лише механічна помилка, допущена працівниками секретаріату міської ради, яка не впливає на волевиявлення депутатів. Щодо порушення принципу таємності голосування зазначив, що в норма закону відсутні вимоги щодо виду позначок, які слід ставити в квадраті бюлетеню, в самому бюлетені зазначено, що слід ставити позначку «+» або іншу. Тобто сама форма бюлетеню надавала депутатам право ставити будь-яку позначку на їх вибір (а.с. 85- 87).

В судовому засіданні позивач міський голова ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав у повному обсязі, прохав їх задовольнити з підстав, викладених у позові, додатково суду пояснив, що 23.11.2015 року відбулося друге пленарне засідання першої сесії Гуляйпільської міської ради сьомого скликання. Він був головуючим на вказаному засіданні, секретарем, яка вела протокол засідання, була обрана ОСОБА_9. відповідно був затверджений порядок денний вказаного засідання. Одним із питань порядку було питання з обрання на посаду секретаря міської ради. Для проведення таємного голосування радою був обраний склад лічильної комісії з трьох депутатів: голови ОСОБА_2, секретаря Дикуна А.І. та її члена ОСОБА_4. Для забезпечення роботи вказаної комісії було виготовлено та передано її членам 27 бюлетенів. Позивачем та секретарем засідання було доведено до відома умови голосування. Затим члени лічильної комісії запропонували всім залишили зал засідань та вийти в коридор. Після чого стали викликати по черзі згідно алфавіту для отримання бюлетеня. При цьому, йому як міському голові бюлетень члени комісії відмовились надавати та не впустили його до самого залу. Таким чином, він як міський голова був позбавлений можливості прийняти участь у таємному голосуванні за кандидатуру секретаря міської ради, яку ж він і запропонував. Він неодноразово звертав увагу присутніх на порушення вимог закону. Ні на жодне його зауваження секретар лічильної комісії ОСОБА_3 не реагував, проголошував самостійно декілька перерв, виходив з зали засідань, користувався мережею Інтернет. Після того як позивачу були надані бюлетені він побачив, що в деяких із них, у відповідному місці зазначені літери українського алфавіту, зокрема такі як «У», «С», «Б» та інші, що на його думку дозволяло відразу встановити член якої партії відав свій глос «за» чи «проти». Кількість бюлетенів з однаковими буквами алфавіту повністю відповідала кількості мандатів депутатів відповідних партій в раді, що також давало додаткову можливість визначити ким був заповнений той чи інший бюлетень. Також, був виявлений один бюлетень з написом «недійсний» через увесь його текст. При цьому, в протоколі № 2 лічильної комісії від 23.11.2015 року відомостей про нього немає. Так як того дня були допущені грубі порушення його прав як міського голови, він на правах головуючого закрив засідання, із застереженням в протоколі відповідних порушень законодавства та вирішив звернутися за захистом своїх прав до суду.

В судовому засіданні відповідач 1 ОСОБА_2 позовні вимоги визнав у повному обсязі, не заперечував проти їх задоволення. Надав пояснення, що він 23.11.2015 року був обраний до складу лічильної комісії Гуляйпільської міської ради з питання проведення таємного голосування по обранню на посаду секретаря міської ради. За рішенням лічильної комісії його одноголосно було обрано головою лічильної комісії. Комісія отримала 27 бюлетенів. Потім комісія запрошувала депутатів по списку для голосування, видавали їм бюлетені, затим вони кожний окремо йшли робили відмітку в них та клали їх до скриньки. Під час голосування комісія не надала бюлетень міському голові, причин цього відповідач пояснити не зміг. Міського голову просто не пустили в залу засідань. Коли комісія переглянула заповнені бюлетені, був виявлений один ніким не заповнений і тому на ньому здійснили напис «недійсний». В інших бюлетенях були здійснені різні позначки як «+» та галочка, так і великі літери алфавіту. Всі 26 бюлетенів комісія прийняла як дійсні, навіть той, що містив у собі і букву алфавіту, і напис від руки «не підтримую». В самих бюлетенях при їх виготовлені вже заздалегідь було зазначено, що необхідно зробити позначку «+» в тій графі, в якій особа вважає за потрібне, як «за» кандидата, так і «проти». Після голосування відповідач зачитав його результати, які були викладені в протоколі лічильної комісії за № 2 від 23.11.2015 року. Після оголошення результатів голосування міський голова попередив присутніх, що вибори недійсні, так як йому не дали прийняти участь у таємному голосуванні, тому він має намір звернутися до суду. Відповідач вважає, що міський голова повинен був проголосувати, так як порядок для всіх однаковий. На час розгляду справи секретар міської ради вже обраний, це питання повністю вирішене.

В судовому засіданні відповідач 2 ОСОБА_3 позовні вимоги не визнав в повному обсязі, прохав закрити провадження по справі, з огляду на ті обставини, які ним були викладені в письмових запереченнях. Додатково пояснив, що 23.11.2015 року він був обраний серед інших депутатів до складу лічильної комісії, яка була сформована для проведення таємного голосування з питання обрання секретаря міської ради за кандидатурою наданою міським головою. Вже між собою члени комісії визначилися хто з них буде головою, а хто буде секретарем, щ знайшло своє відображення в протоколі № 1 від 23.11.2015 року. Всі рішення комісія приймала одноголосно. Відповідач попрохав юриста Тоцьку С.В. надати йому витяг з Закону або будь-якого іншого нормативно-правового акту, де зазначено, що міський голова має право голосувати. ОСОБА_12 пішла за нормативною базою, але до зали засідань так і не повернулася. Лічильна комісія того дня діяла на підставі Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ст. 78 Регламенту ради в редакції від 2010 року (зі змінами від 2011 року). Задля проведення таємного голосування члени комісії видавали кожному із депутатів по одному бюлетеню під особистий підпис після предявлення посвідчення. Затим, депутати, кожний окремо, йшли до спеціально відведеної кімнати та заповнювали бюлетень, який опускали до скриньки. Будь-яких зауважень до бюлетенів комісія не мала. Після проведеного голосування лічильною комісією був складений відповідний протокол, але до цього членам комісії ніхто не розповідав як правильно оформити цей документ. Відомості до протоколу вносилися особисто членами лічильної комісії. Даних про 27-й бюлетень в цьому протоколі немає. Вказаний бюлетень членами комісії був визнаний недійсним, так як вважали його надлишково виданим, тобто понад тієї кількості осіб, які були зазначені у наданому комісії списку. Та навіть при врахуванні цього бюлетеню результати голосування не змінилися. Лічильна комісія при підрахунку голосів голос міського голови не враховувала, бюлетень йому для голосування не видавався. Комісія визнала всі 26 заповнених бюлетенів дійсними, навіть за наявності у них таких позначок як літери алфавіту та напису «не підтримую». Рішення про затвердження результатів голосування радою не приймалося і питання це не обговорювалося. Міський голова закрив засідання без будь-яких пояснень.

В судовому засіданні відповідач 3 ОСОБА_4 позовні вимоги не визнав в повному обсязі, прохав відмовити в їх задоволенні, за тих підстав, які ним були викладені в письмових запереченнях. Надав суду пояснення, що на пленарному засіданні сесії міської ради від 23.11.2015 року, під час проведення процедури таємного голосування лічильна комісія діяла на підставі Регламенту ради від 2010 року. Лічильній комісії надали 27 бюлетенів. В них було зазначено, що потрібно ставити позначку «+» або іншу позначку. Члени комісії довели це до відома присутніх. Затим всі депутати вийшли з зали засідань в коридор. Лічильна комісія стала по списку запрошувати кожного з депутатів окремо. При придявлені депутатом посвідчення йому був виданий бюлетень. Тоді кожний окремо йшов до визначеної кімнати, де робив позначку в бюлетені та опускав його до спеціальної скриньки. У наданому лічильній комісії списку було 26 прізвищ, прізвище міського голови там не було вказано, тому його і не викликали. Самі бюлетені лічильна комісія не виготовляла, їх їй вже надали у кількості 27 штук. Під час голосування ніякого впливу на депутатів не чинилось, ніхто їм не говорив яку саме треба ставити познаку в бюлетені. Після голосування був виявлений 27-й бюлетень, який був ніким не заповнений, тому комісія вирішила визнати його недійсним. Відповідач вказав, що літери українського алфавіту, які були проставлені у бюлетенях він вважає відповідною позначкою. Результати голосування комісія відобразила в протоколі № 2 від 23.11.2015 року. Вказаний протокол був зачитаний головою лічильної комісії у присутності депутатів та міського голови. Затим міський голова закрив засідання, при цьому відповідач не памятає чи було поставлено питання щодо затвердження результатів голосування на розгляд ради.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з таких підстав.

Судом в судовому засіданні встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

23.11.2015 року відбулося друге пленарне засідання першої сесії Гуляйпільської міської ради Запорізької області.

Відповідно до копії протоколу другого пленарного засідання першої сесії Гуляйпільської міської ради сьомого скликання від 23.11.2015 року, на сесії були присутні 26 депутатів з 26 депутатів загального складу ради та міський голова, запрошені: ОСОБА_13 заступник міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради; ОСОБА_14 начальник відділу бухгалтерського обліку та звітності, головний бухгалтер виконавчого комітету міської ради; ОСОБА_15 завідувач сектору розвитку інфраструктури виконавчого комітету міської ради. Головуючий міський голова ОСОБА_1. В ході сесії було обрано секретарем другого пленарного засідання міської ради для запису ходу засідання депутата міської ради ОСОБА_9, одноголосно, кількістю голосів 27; затверджено порядок денний другого пленарного засідання першої сесії Гуляйпільської міської ради із змінами, одноголосно, кількістю голосів 27. Як слідує далі з протоколу: ІІІ. Слухали: Про обрання на посаду секретаря Гуляйпільської міської ради. Доповідав: ОСОБА_1 міський голова. Результати голосування з процедурного питання «Про кількісний склад лічильної комісії»: за 27, проти немає, утрималися немає. Вирішили: Визначити кількісний склад лічильної комісії 3 депутати, по алфавітному порядку прізвищ депутатів. Вирішили: Обрати персональний склад лічильної комісії депутати ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_3. Результати голосування з процедурного питання «Про персональний склад лічильної комісії»: за 27, проти немає, утрималися немає. Підготовка, проведення та оголошення результатів таємного голосування. Слухали: Протокол № 1 від 23.11.2015 року лічильної комісії, протокол № 2 від 23.11.2015 року лічильної комісії. Відразу після цього, в кінці вказаного протоколу викладені обставини про те, що при таємному голосуванні було порушено: 1. Регламент міської ради ст. 78 п. 5, бюлетень для голосування видавався без предявлення посвідчення депутата ради. 2. Ст. 59 п. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а саме: міському голові не надали можливості голосувати по даному питанню. 3. Ст. 71 Конституції України, ст. 59 п. 3 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», - порушений принцип таємності голосування: на бюлетенях замість позначки «+», були початкові букви партій, а саме: «У» - «Укроп» - 3 підписи, «Р» - «Радикальна» - 6 підписів, «Б» - «Батьківщина» - 4 підписи, «С» - «Солідарність» - 3 підписи, інші 10 депутатів поставили відповідний знак. На підставі ст. 59 п. 4 Закону України«Про місцеве самоврядування в Україні», рішення про обрання на посаду секретаря Гуляйпільської міської ради було зупинено міським головою на підставі п. 4 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», для звернення до суду з питання визнання незаконними дій депутатів Гуляйпільської міської ради та визнання незаконним: бюлетенів для голосування, протоколу лічильної комісії № 1 від 23.11.2015 року, протоколу № 2 від 23.11.2015 року. Питання про затвердження таких результатів голосування на засіданні головуючим не ставилося та радою не вирішувалося. Вказаний протокол наданий за підписом міського голови ОСОБА_1, при цьому підпису секретаря пленарного засідання він не містить (а.с. 69-72).

Список депутатів, які прибули на друге пленарне засідання першої сесії міської ради від 23.11.2015 року містить 26 підписів осіб, які прибули на вказане засідання, а також таку ж кількість підписів здійснену повторно (а.с.96). Як встановлено з пояснень відповідачів у судовому засіданні в зазначеному списку кожний депутат поставив свій підпис двічі: перший - коли прибув на засідання при реєстрації, а другий коли отримував бюлетень для таємного голосування з питання обрання секретаря міської ради.

Згідно протоколу № 12 засідання Гуляйпільської міської виборчої комісії від 29.10.2015 року були встановлені результати виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів від 25.10.2015 року. Встановлено, що визнано обраним Гуляйпільським міським головою ОСОБА_1 більшістю голосів виборців. Щодо черговості кандидатів у депутати у виборчих списках місцевих організацій партій встановлено, що кількість депутатських мандатів, отриманих місцевими організаціями партій у багатомандатному виборчому окрузі склала: «Радикальна партія ОСОБА_10» 6; «Укроп» - 3; «ОСОБА_16 Порошенка «Солідарність» - 3; «Батьківщина» - 4; «Опозиційний блок» - додаткових 1, всього 7; «ОСОБА_15 Україна» - 0; «Наш край» - додаткових 1, всього 3. Враховуючи викладене, були затверджені виборчі списки місцевих організацій партій, які мають право на участь у розподілі депутатських мандатів (а.с.25-36).

Згідно протоколу № 1 засідання лічильної комісії Гуляйпільської міської ради від 23.11.2015 року (оригінал оглянуто в судовому засіданні), на порядок денний було винесено питання: 1. Про обрання голови, секретаря, членів лічильної комісії. 2. Про визначення місця таємного голосування по виборах секретаря Гуляйпільської міської ради та виготовлення бюлетенів. Вирішили: 1. Провести таємне голосування по виборах секретаря Гуляйпільської міської ради 23 листопада 2015 року в залі засідань міської ради. 2. внести до бюлетеню для голосування по виборах секретаря міської ради ОСОБА_9. 3. Виготовити 27 бюлетенів для таємного голосування. Протокол підписано головою та членами лічильної комісії особисто (а.с. 10, 130).

Згідно протоколу № 2 засідання лічильної комісії Гуляйпільської міської ради від 23.11.2015 року (оригінал оглянуто в судовому засіданні), на порядок денний було винесено питання про встановлення результатів таємного голосування за проект рішення міської ради «Про обрання на посаду секретаря Гуляйпільської міської ради» по кандидатурі ОСОБА_9, лічильною комісією встановлено кількість виданих бюлетенів 26 штук, кількість невикористаних бюлетенів 0 штук, кількість бюлетенів визнаних недійсними немає, результати голосування: «за» - 10, «проти» - 16. Протокол містить підписи голови та членів лічильної комісії та незастережний напис від руки «усього видано 27 бюлетенів, не використаних 1 бюлетень» (а.с. 9, 129).

Відповідно до досліджених у судовому засіданні копій бюлетенів для таємного голосування по виборах секретаря Гуляйпільської міської ради від 23.11.2015 року (оригінали 27 бюлетенів були надані для огляду в судове засідання), бюлетені містять кандидатуру секретаря Шершень Тетяни Василівни, крім того, деякі бюлетені містять позначки у вигляді літер алфавіту, які відповідають назвам партій, у квадраті проти слів «Не підтримую кандидата». Бюлетень містить наступний порядок проставлення відмітки: «Зробіть позначку (+) у квадраті проти прізвища кандидата, якщо Ви за нього голосуєте, або у квадраті проти слів «Не підтримую кандидата» в разі не підтримки. Бюлетень, в якому зроблено дві або жодної позначки є недійсним» (а.с.11-24, 115-128). Загальна кількість бюлетенів, які містять зазначення літерами алфавіту складає 16, з них: з літерою «Р» - 6; з літерою «С» - 2; з літерою «У» - 3; з літерою «Б» - 4; з літерою «W» - 1. Всі інші 10 бюлетенів містять позначку «+» чи галочку. При цьому, один з цих 16 бюлетенів містить окрім зазначення літери «У» також напис від руки кульковою ручкою «не підтримую» в графі бюлетеня «не підтримую кандидата». Також, при досліджені бюлетенів встановлено, що на одному з них є наявним напис через увесь текст бюлетеня «Недійсний». Як було встановлено в судовому засіданні з пояснень сторін, той бюлетень, який містив і напис від руки, і букву алфавіту був врахований лічильною комісією до загальної кількості голосів, а той бюлетень, що містить напис «Недійсний» не був врахований, так як лічильна комісія вважала його зайвим, тобто виданим надлишково відповідно до складу депутатів.

Свідок ОСОБА_17 суду пояснив, що він був присутній як депутат міської ради на другому пленарному засіданні першої сесії Гуляйпільської міської ради від 23.11.2015 року. Головуючим на цьому засіданні був міський голова ОСОБА_1. Радою був затверджений порядок денний і одним з питань було обрання на посаду секретаря міської ради за кандидатурою міського голови. Також, була створена лічильна комісія, у склад якої увійшли депутати ОСОБА_2, ОСОБА_4 та ОСОБА_3. Під час голосування свідок особисто отримав бюлетень з рук голови лічильної комісії. Потім він пішов до окремої кімнати, де заповнив бюлетень самостійно та таємно. Затим опустив свій бюлетень до урни, на яку була наведена камера. Вказана камера була наведена на скриньку без оператора, але це дозволяло потім ідентифікувати кожного хто за кого голосував. Свідок був незадоволений проведеним голосуванням, але залишився дочекатися оголошення результатів. Результати голосування доводив голова лічильної комісії ОСОБА_2. При цьому в залі не був присутній головуючий міський голова ОСОБА_1, якого взагалі члени комісії не допустили до голосування та не видали йому бюлетень. За цих обставин, присутня на засіданні керівник юридичного відділу ОСОБА_12 намагалася надати присутнім розяснення положень законодавства, які надають міському голові право брати участь у таємному голосуванні. Але, навіть після цього секретар лічильної комісії ОСОБА_3 відмовився надавати міському голові бюлетень та більш того, зовсім перешкодив останнього увійти до зали засідань. Порядок голосування доводили до відома депутатів члени лічильної комісії, зокрема її секретар Дикун А.І., який сказав, що в бюлетені необхідно ставити позначку «+».

Свідок ОСОБА_18 суду пояснив, що він є депутатом міської ради. Він працював у міській раді в 2000-2003 роках заступником голови міської ради, Регламент ради йому повністю відомий. Як депутат він був присутнім на другому пленарному засіданні першої сесії Гуляйпільської міської ради від 23.11.2015 року. Вказана сесія була відкрита головуючим міським головою ОСОБА_1, порядок денний був затверджений радою та доведений до відома всіх присутніх. Того дня, на засіданні були присутні всі депутати міської ради в кількості 26 осіб. В порядку денному було питання щодо обрання на посаду секретаря міської ради. Для цього була розпочата процедура підготовки до таємного голосування. Обрані були члени лічильної комісії. Сформована лічильна комісія визначилася з її головою та секретарем. Потім комісія попросила вийти всіх присутніх із зали засідань, при цьому секретар комісії ОСОБА_3 вказав на те, що депутати будуть запрошені почергово в алфавітному порядку. Для забезпечення діяльності лічильної комісії її членам були видані роздруковані 27 бюлетенів. Таку кількість бюлетенів виготовила секретар міської ради з розрахунку 26 для депутатів та 1 для міського голови. Як вказав свідок, депутатам членами комісії було розяснено, що в бюлетені необхідно зробити позначку «+». Коли свідок зайшов у свою чергу до зали, де перебувала лічильна комісія, тоді він отримав бюлетень під особистий підпис, зробив в ньому відмітку та вкинув його до скриньки. На запрошення ОСОБА_3 біля вказаної скриньки була встановлена камера. При цьому, на думку свідка, вказана камера дозволяла спостерігати за тим, хто та яким чином проголосував. Під час того як свідок чекав своєї черги щодо запрошення його отримати бюлетень, серед присутніх в коридорі депутатів, біля зали засідань перебував і міський голова ОСОБА_1. Але міського голову до зали для отримання бюлетеня не запросили, хоча він мав при собі посвідчення голови міської ради. Члени лічильної комісії взагалі відмовилися надавати йому бюлетень для таємного голосування, так як секретар цієї комісії ОСОБА_3 вважав, що міський голова не є депутатом і не може брати участь при вирішенні цього питання. Свідок вказав, що такого випадку за всю його депутатську практику жодного разу не було. Результати голосування були доведені до відома присутніх. Після оголошення результатів відбулося те, що сесія йшла на зрив, дискусії та дебати стали некерованими, міський голова як головуючий намагався звернути увагу присутніх на їх поведінку та на ті порушення, які були під час проведення процедури таємного голосування. Затим, він був вимушений закрити засідання, вказавши на те, що йому необхідно звернеться до суду. На теперішній час, вже є обраною особа на посаду секретаря міської ради це ОСОБА_19. Фіксування засідання відбувалося за допомогою ведення відповідного протоколу секретарем пленарного засідання ОСОБА_9, де повинно було бути відображено про його хід та результати.

Свідок ОСОБА_12 суду пояснила, що вона працює начальником юридичного відділу виконавчого комітету Гуляйпільської міської ради. 23.11.2015 року вона була присутня на сесії Гуляйпільської міської ради, на якій постало питання про обрання на посаду секретаря міської ради. Міським головою була запропонована кандидатура на вказану посаду та розпочата підготовка до проведення таємного голосування з цього питання. Була обрана лічильна комісія у складі її голови ОСОБА_2, секретаря Дикуна А.І. та члена комісії ОСОБА_4. Комісія отримала роздруковані бюлетені, відповідні проекти протоколів та розпочала процедуру таємного голосування. Лічильною комісією були роздані депутатами бюлетені, багато хто з них при цьому не предявив свого посвідчення. Секретар лічильної комісії ОСОБА_3 відмовився надавати бюлетень міському голові ОСОБА_1, чим було порушено положення Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», які передбачають надання йому права голосу. Голосування було проведено без участі в ньому міського голови. Після того як були оглянуті бюлетені, комісія виявила,що в них замість позначки «+» чи будь-якого іншого знаку, стоять у відведених квадратиках літери українського алфавіту, які відповідали початковим літерам назв відповідних партій, що давало можливість визначити хто за кого голосував. Таким чином, на думку свідка, був грубо порушений принцип таємності голосування. Сесія закінчилася тим, що депутатами була відхилена кандидатура ОСОБА_9, яку запропонував міський голова. Під час сесії секретарем вівся відповідний протокол. Також, велася відеозйомка, але вона не була акредитована в установленому порядку. Свідок вказала на те, що лічильна комісія самостійно вносила відомості до складених нею протоколів від 23.11.2015 року, як щодо персонального визначення своїх повноважень, так і щодо результатів голосування. Самі ж члени комісії остаточно визначали, які бюлетені враховувати в загальний результат, а які ні. Свідок зазначила, що їй достеменно відомо, що було виготовлено 27 бюлетенів, а саме 26 для депутатів та ще 1 для міського голови. Перед тим, як розпочалася процедура голосування лічильна комісія повідомила, що в бюлетенях необхідно робити позначку «+». Під час видачі бюлетенів депутатам, секретар комісії ОСОБА_3 самостійно зробив напис від руки «недійсний» на 27 бюлетені. Для того щоб була можливість врахувати голос міського голови, він обовязково повинен був прийняти участь у таємному голосуванні у порядку визначеному для всіх депутатів. Протоколи лічильної комісії від 23.11.2015 року на теперішній час, не мають юридичної сили, а бюлетені повинні зберігатися в матеріалах справи у секретаря міської ради. Після того як були виявлені такі порушення процедури таємного голосування та засідання перетворилося на суцільний галас, міський голова як головуючий закрив засідання для звернення до суду. За результатами голосування ніякого рішення рада не приймала, так як в законодавстві не передбачено рішення про необрання кандидата. На теперішній час, на посаду секретаря міської ради обрана ОСОБА_19, про що є відповідне рішення ради. Додатково свідок вказала, що на її думку, протоколи лічильної комісії є актами в розумінні ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», тому вони підлягають скасуванню судом.

Задовольняючи позовні вимоги частково суд виходив з такого.

Спірні правовідносини регулюються нормами Конституції України, Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» 21.05.1997 №280/97-ВР та іншими нормативно-правовими актами.

Стаття 2 КАС України передбачає, що завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ. До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст. 6 КАС України кожна особа має право звернутись до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права або інтереси.

Відповідно до вимог ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а в адміністративних справах про протиправність рішень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення та надання відповідних доказів покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб'єкта владних повноважень обов'язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Такий обов'язок відсутній, якщо відповідач визнає позов.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 71 Конституції України вибори до органів державної влади та органів місцевого самоврядування є вільними і відбуваються на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування. Виборцям гарантується вільне волевиявлення.

Відповідно до ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» № 280/97-ВР від 21.05.1997 року (зі змінами та доповненнями) міська рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради. Першу сесію міської ради скликає і веде голова відповідної територіальної виборчої комісії (ч. 3 цієї статті). Наступні сесії ради скликаються міським головою (ч. 4). Сесія ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок - не рідше ніж один раз на місяць (ч. 5). У разі немотивованої відмови міського голови або неможливості його скликати сесію ради, вона скликається секретарем цієї ради (ч. 6).

Сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради (ч.11 ст.46 вказаного Закону).

Як встановлено судовим розглядом, перша сесія Гуляйпільської міської ради з визначеним порядком денним була відкрита міським головою міста Гуляйполе ОСОБА_1 23.11.2015 року в сесійній залі міської ради. На другому пленарному засіданні першої сесії Гуляйпільської міської ради були присутні 26 депутатів, що відповідає загальному чисельному складу депутатів міської ради. Після відкриття сесії міської ради, міський голова, що головував на її пленарному всіданні, поставив на голосування питання про затвердження порядку денного.

Стаття 32 Регламенту Гуляйпільської міської ради, затвердженого рішенням Гуляйпільської міської ради № 12 від 24.11.2010 року (з доповненнями згідно рішення № 4 від 13.07.2011 року), регламентує загальний порядок відкриття та закриття сесії ради.

В ст. 39 Регламенту визначений порядок проведення першої сесії ради. Так, він передбачає, що першу сесію ради відкриває і веде голова міської виборчої комісії, він інформує про підсумки виборів депутатів та міського голови, визнання їх повноважень і передає ведення сесії міському голові (в разі обрання новообраному). Міський голова інформує депутатів ради про роботу Підготовчої депутатської групи та оголошує одноденну перерву в пленарних засіданнях ради для формування депутатами депутатських груп/фракцій. Через день пленарне засідання продовжуються і за головуванням на ньому міського голови проводяться за таким порядком денним: 1) інформація міського голови про створення депутатських груп/фракцій; 2) обрання секретаря ради; 3) визначення переліку, складу і функцій постійних комісій ради; 4) обрання постійних комісій ради; 5) затвердження голів постійних комісій; 6) оголошення складу Колегії; 7) розгляд і затвердження порядку денного сесії на подальший період; 8) різне. Розгляд і затвердження порядку денного сесії на подальший період роботи ради здійснюється відповідно до вимог цього Регламенту. Підрозділ 4 Регламенту повністю присвячений положенням про порядок денний сесії.

Як встановлено з протоколу другого пленарного засідання першої сесії ради від 23.11.2015 року порядок денний сесії був затверджений зі змінами одноголосно. Загальний склад депутатів Гуляйпільської міської ради сьомого скликання складає 26 осіб. «За» визначений порядок денний проголосувало - 27 осіб (в т.ч. 26 депутатів та міський голова). Четвертим питанням вказаного порядку денного було поставлено питання про обрання на посаду секретаря Гуляйпільської міської ради (а.с.70).

Пункт 4 ч.1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачає, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема, обрання на посаду та звільнення з посади секретаря ради у порядку, передбаченому цим Законом.

Згідно даного порядку денного міський голова відповідно до п.4 ч.4 ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» запропонував для обрання на посаду секретаря ради кандидатуру ОСОБА_9 (а.с.71).

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» секретар сільської, селищної, міської ради працює в раді на постійній основі. Секретар ради обирається радою з числа її депутатів на строк повноважень ради за пропозицією відповідного сільського, селищного, міського голови. Пропозиція щодо кандидатури секретаря ради може вноситися на розгляд ради не менш як половиною депутатів від загального складу відповідної ради у разі, якщо, зокрема рада не підтримала кандидатуру на посаду секретаря ради, запропоновану відповідним сільським, селищним, міським головою.

Відповідно до чч. 1-3 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос. Рішення ради приймається відкритим (у тому числі поіменним) або таємним голосуванням. Таємне голосування обов'язково проводиться у випадках, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону».

Стаття 80 Регламенту Гуляйпільської міської ради (в редакції, яка діяла на час подій) передбачає обовязковість таємного голосування. Так, обрання на посаду та звільнення з посади секретаря ради, прийняття рішення щодо дострокового припинення повноважень міського голови здійснюється радою шляхом таємного голосування (а.с.61).

Відповідно до пунктів 1-3 ст. 81 Регламенту секретар ради обирається таємним голосуванням з числа депутатів ради. Кандидатуру секретаря пропонує раді міський голова. Представлена кандидатура обговорюється на засіданні ради.

Перед винесення питання про вибори секретаря міської ради на голосування головуючим на пленарному засідання було розпочато вирішення процедурних питань. Так, за результатами голосування з процедурного питання «про кількісний склад лічильної комісії» одноголосно вирішили визначити кількісний склад лічильної комісії 3 депутатів по алфавітному порядку їх прізвищ, що відповідає положенням п. 3 ст. 75 Регламенту ради. Таким чином, до її складу були обрані депутати ОСОБА_2, ОСОБА_4 та ОСОБА_3.

Відповідно до ст. 33 Регламенту Гуляйпільської міської ради від 24.11.2010 року (зі змінами від 13.07.2011 року) лічильною комісією є робочий орган сесії ради, що створюється для підрахунку голосів депутатів при таємних голосуваннях. Лічильні комісії формуються, як правило, з трьох депутатів за алфавітним списком. Лічильні комісії обираються радою процедурним рішенням за пропозицією головуючого. Лічильна комісія не може складатися тільки з членів однієї депутатської групи/фракції. Підрахунок голосів при обранні першої лічильної комісії здійснюється головуючим. Лічильна комісія обирає зі свого складу голову. Засідання лічильної комісії проходять гласно і відкрито. У роботі лічильної комісії не можуть брати участь депутати, кандидатури яких включені до бюлетенів для таємного голосування. Рішення лічильної комісії приймається більшістю голосів членів комісії (а.с.48).

За таких обставин, судом встановлено, що при формуванні лічильної комісії під час пленарного засідання від 23.11.2015 року порушень вимог законодавства та Регламенту ради з цього питання не виявлено.

Після чого розпочалася підготовка, проведення та оголошення результатів голосування.

Стаття 78 Регламенту ради визначає, що таємне голосування проводиться за процедурним рішенням ради та у випадках, передбачених цим Регламентом. При цьому, депутат, що бере участь у голосуванні, відзначає у виданому йому бюлетені вибрані ним варіанти з тих, що виносяться на голосування. Лічильна комісія встановлює і доводить до відома депутатів: час і місце проведення голосування; порядок заповнення бюлетеня; критерії визнання бюлетеня недійсним та порядок організації голосування. Бюлетені для таємного голосування з питань, що поставлені на голосування, виготовляються секретаріатом ради за формою, підготовленою лічильною комісією і затвердженою процедурним рішенням ради. Перед початком таємного голосування лічильна комісія: отримує від секретаріату складений в алфавітному порядку список усіх депутатів та бюлетені для таємного голосування; опломбовує скриньку для таємного голосування і забезпечує всі умови для повного дотримання таємниці голосування. На підставі посвідчення депутата ради члени лічильної комісії видають кожному депутатові один бюлетень, за отримання якого депутат розписується. Депутат заповнює бюлетень в окремо відведеному приміщенні чи частині приміщення; умови голосування повинні забезпечувати закритість процесу заповнення бюлетеня. Заповнені бюлетені опускаються у скриньку для таємного голосування. Після закінчення голосування лічильна комісія відкриває скриньку для таємного голосування і здійснює підрахунок голосів. Про результати таємного голосування лічильна комісія складає протокол, який підписують всі члени лічильної комісії. Голова комісії, або уповноважений на те член комісії оголошує результати голосування.

Результати своєї роботи лічильна комісія відобразила в протоколі № 1 та протоколі № 2 від 23.11.2015 року. За цими результатами вбачалося, що кандидатура ОСОБА_20 не набрала необхідну кількість голосів. Відразу ж після оголошення головою комісії протоколу № 2 щодо проведеного таємного голосування в роботі пленарного засідання, через порушення деякими депутатами дисципліни в залі, головуючим було закрите засідання з викладенням в протоколі сесії своїх зауважень. Виходячи з положень Регламенту ради, а саме підпункту 1 п. 1 ст. 52, підпункту 1 п. 1 ст. 75 та п.4 ст. 95 головуючий в окремих випадках наділений повноваженнями щодо оголошення перерви або закриття засідання.

При цьому за результатами таємного голосування з питання обрання на посаду секретаря міської ради будь-якого рішення (в тому числі і такого, що носить статус процедурного) радою не приймалося та обговорення цього питання не проводилося, що визнали в судовому засіданні всі учасники процесу та підтвердили опитані свідки.

Також, з матеріалів справи та наданих пояснень учасників процесу встановлено, що лічильна комісія перед голосуванням отримала 27 бюлетенів, які були виготовлені секретаріатом ради. В протоколі ж лічильної комісії за результатами голосування зазначено, що кількість виданих бюлетенів складає 26, при цьому невикористаних бюлетенів та таких, що визнані недійсними не виявлено.

За цих обставин, позивач зазначає, що були грубо порушені його права щодо вираження волевиявлення під час таємного голосування з питання обрання секретаря міської ради за кандидатурою запропонованою саме ним.

Як вже зазначалося, з питання обрання секретаря ради, в порядку визначеному в законодавстві та закріпленому в Регламенті ради проводиться таємне голосування.

Принцип таємного голосування полягає у виключенні зовнішнього спостереження і контролю над волевиявленням виборця. Сенс його в тому, щоб гарантувати повну свободу цього волевиявлення. Стаття 7 Закону України «Про вибори народних депутатів України» від 17.11.2011 року № 4061-VІ передбачає, що голосування на виборах депутатів є таємним: контроль над волевиявленням виборців забороняється.

Забезпечується таємниця голосування відповідним порядком створення виборчих дільниць, формою виборчого бюлетеня, яка виключає можливість встановити, який бюлетень опустив у виборчу урну даний виборець, а також те, що виборець заповнює виборчі бюлетені в закритій від сторонніх поглядів кабіні, потім опускає бюлетень у виборчу скриньку. Реалізація принципу таємного голосування забезпечується також закріпленою у Законі відповідальністю осіб, які порушили таємницю голосування.

Відповідно до ч.5 ст. 12 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» на сільських, селищних, міських голів поширюються повноваження та гарантії депутатів рад, передбачені законом про статус депутатів рад, якщо інше не встановлено законом.

Згідно ч.1 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» 11.07.2002 року № 93-ІV депутат місцевої ради користується правом ухвального голосу з усіх питань, що розглядаються на засіданнях ради та її органів, до складу яких він входить. Депутат місцевої ради набуває права ухвального голосу з моменту визнання його повноважень. Кожний депутат місцевої ради у раді та її органах, до складу яких він входить, має один голос. Депутат місцевої ради, який не входить до складу відповідного органу ради, може брати участь у його роботі з правом дорадчого голосу. Порядок реалізації зазначених прав депутатів місцевих рад визначається цим Законом, іншими законами України, які регулюють діяльність місцевих рад та їх органів, а також регламентом відповідної ради.

Згідно ч.2 ст. 59 вказаного Закону рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Відповідні положення законодавства знайшли своє відображення і в Регламенті Гуляйпільської міської ради, а саме в ст. 8, ст. 16 та пп. 3 п.1 ст. 73 цього документу.

З огляду на аналіз вказаних норм законодавства можливо зробити висновок про те, що міський голова, який є присутнім під час проведення пленарного засідання ради, при вирішенні питань шляхом таємного голосування, виказати своє волевиявлення окрім того як взяти участь у процедурі такого голосування не має можливості. Також порушення такого порядку призведе до неможливості врахування його голосу при встановлені результатів голосування.

За матеріалами справи та поясненнями учасників процесу вбачається, що під час підготовки та проведення процедури таємного голосування під час пленарного засідання ради від 23.11.2015 року, на якому головуючим був саме міський голова, члени лічильної комісії отримали, згідно рішення цієї ж комісії, яке викладено в протоколі №1, 27 бюлетенів (26 депутатів та міський голова). При цьому, при видачі цих бюлетенів депутатам, члени лічильної комісії відмовилися видавати відповідний бюлетень міському голові ОСОБА_1, здійснивши на ньому напис від руки «недійсний». Такий вчинок членів комісії не знайшов свого відображення в протоколі цієї комісії за №2 від 23.11.2015 року, що не відповідало дійсності. Тому, за результатами таких дій, міський голова був позбавлений можливості прийняти участь в таємному голосуванні з питання обрання секретаря міської ради за кандидатурою, яку він особисто запропонував.

З огляду на зазначене, суд вважає, що в цій частині дії лічильної комісії не відповідали нормам діючого законодавства та Регламенту ради.

При цьому, суд звертає увагу на те, що в обґрунтування своїх позовних вимог позивачем зазначено посилання на ч.4 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», яка передбачає, що рішення сільської, селищної, міської ради у п'ятиденний строк з моменту його прийняття може бути зупинено сільським, селищним, міським головою і внесено на повторний розгляд відповідної ради із обґрунтуванням зауважень. Рада зобов'язана у двотижневий строк повторно розглянути рішення. Якщо рада відхилила зауваження сільського, селищного, міського голови і підтвердила попереднє рішення двома третинами депутатів від загального складу ради, воно набирає чинності.

Але, за результатами судового розгляду було встановлено, що з питання обрання секретаря міської ради на пленарному засіданні від 23.11.2015 року міською радою будь-яке рішення не приймалося і його не існує взагалі, тому призупинити дію такого рішення неможливо. Як було встановлено з пояснень свідка ОСОБА_12 та пояснень самого позивача, того дня головуючим було закрите пленарне засідання через порушення дисципліни в залі засідань, з викладенням зауважень щодо проведеної процедури таємного голосування. З огляду на зазначене, суд рахує посилання позивача на зупинення ним дії рішення ради такими, які не ґрунтуються на обставинах справи та не відповідають дійсності.

Також, суд, звертає увагу на те, що протягом двох тижнів після розглядуваних подій відбулося наступне засідання сесії, на якому в установленому порядку був обраний секретар міської ради ОСОБА_19 як кандидатура від депутатів.

Отже, враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги щодо визнання дій лічильної комісії протиправними в частині не надання позивачу можливості скористатися його правом голосу під час таємного голосування підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про скасування протоколів лічильної комісії Гуляйпільської міської ради від 23.11.2015 року.

Закріплення в ч. 2 ст. 2 КАС України положення про можливість оскарження до адміністративних судів будь-яких рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження, не означає спростування висновку про юридичне значення рішення, дії чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень як предмета судового оскарження, так само як не означає і нівелювання способу захисту порушеного права, свобод чи законних інтересів.

Необхідно враховувати, що правовий акт - це акт волевиявлення (рішення) уповноваження суб'єкта права, що регулює суспільні відносини за допомогою встановлення (зміни, скасування, зміни сфери дії) правових норм, а також визначення (зміни, припинення) на основі цих норм прав і обов'язків учасників конкретних правовідносин.

При цьому, правові акти індивідуальної дії своїми приписами мають породжувати права і обов'язки конкретних осіб, на яких спрямована їх дія. У такому випадку реалізується компетенція видавця цього акту як суб'єкта владних повноважень. уповноваженого управляти поведінкою іншого суб'єкта і відповідно інший суб'єкт зобов'язаний виконувати його вимоги.

Тобто, особливою відмінністю правового акту від інших управлінських актів є наявність у ньому змісту управління певної особи шляхом встановлення прав і обов'язків для інших суб'єктів.

Акт державного чи іншого органу - це юридична форма рішень цих органів, тобто офіційний письмовий документ, який породжує певні правові наслідки, спрямований на регулювання тих чи інших суспільних відносин і має обов'язковий характер для суб'єктів цих відносин.

Залежно від компетенції органу, який прийняв такий документ, і характеру та обсягу відносин, що врегульовано ним, акти поділяються на нормативні і такі, що не мають нормативного характеру, тобто індивідуальні.

Нормативний акт - це прийнятий уповноваженим державним чи іншим органом у межах його компетенції офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, носить загальний чи локальний характер та застосовується неодноразово. Що ж до актів ненормативного характеру (індивідуальних актів), то вони породжують права і обов'язки тільки у того суб'єкта (чи визначеного ними певного кола суб'єктів), якому вони адресовані.

Така позиція кореспондується з позицією, викладеною в Ухвалі Вищого адміністративного суду України від 24.06.2010 у справі N К-14217.

Згідно Рішення Конституційного Суду України №7-рп/2009 від 16.04.2009 року вбачається, що системний аналіз положень Конституції і законів України дає підстави вважати, що за органами місцевого самоврядування законодавцем закріплюється право на зміну та скасування власних рішень. Таке право випливає із конституційного повноваження органів місцевого самоврядування самостійно вирішувати питання місцевого значення шляхом прийняття рішень, що є обов'язковими до виконання на відповідній території, оскільки вони є суб'єктами правотворчості, яка передбачає право формування приписів, їх зміну, доповнення чи скасування. Це узгоджується із правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною у Рішенні від 03.10.1997 року № 4-зп у справі про набуття чинності Конституцією України, що конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному. Звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього. Загальновизнаним є й те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не визначено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше (абзац п'ятий пункту 3 мотивувальної частини вказаного Рішення). Отже, Конституційний Суд України дійшов висновку, що органи місцевого самоврядування мають право приймати рішення, вносити до них зміни та скасовувати їх на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, керуючись у своїй діяльності ними та актами Президента України, Кабінету Міністрів України.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем на розгляд суду заявлені вимоги про: скасування протоколу № 1 лічильної комісії Гуляйпільської міської ради від 23.11.2015 року про формування складу комісії та визначення місця таємного голосування та протоколу № 2 лічильної комісії Гуляйпільської міської ради від 23.11.2015 року про результати таємного голосування з питання обрання на посаду секретаря міської ради за кандидатурою ОСОБА_9.

Протоколи лічильної комісії про результати виборів в даному випадку не є рішеннями суб'єкта владних повноважень в розумінні ст. 17 КАС України, оскільки не є ні нормативним актом, ні актом ненормативного характеру (правовим актом індивідуальної дії) і не породжують прав чи обов'язків у позивача.

Протоколи комісії це фактично службові документи, які фіксують певні факти, встановлені під час проведення засідання комісії та виборів, і не є остаточним документом, зобов'язуючим до вчинення будь-яких дій.

Права та обов'язки для суб'єктів виборчого процесу, породжує саме рішення, прийняте на підставі складеного протоколу за результатами виборів.

Висновки ж лічильної комісії, викладені в протоколах, мають юридичне значення для позивача лише після того, як вони будуть втілені у рішенні, прийнятому в установленому порядку.

Оскаржувані протоколи, складені відповідачами, не породжують певних правових наслідків для позивача.

Відтак, в цій частині позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Щодо вимог про визнання нечинними бюлетенів для таємного голосування по виборах секретаря Гуляйпільської міської ради у кількості 26 штук, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Позовну вимогу щодо того, що необхідно вважати бюлетень із іншою, ніж «+» позначкою нечинним, рахувати такою, яка не відповідає вимогам КАС України і суперечить вимогам Закону України «Про місцеве самоврядування». Тому, її вирішення судом призведе до втручання в роботу органу місцевого самоврядування, але суд не може підміняти орган, що наділений повноваженнями приймати рішення про обрання секретаря ради.

Регламентом Гуляйпільської районної ради, який діяв на момент проведення виборів секретаря Гуляйпільської районної ради Запорізької області 23.11.2015 року передбачено, що форма бюлетеня для таємного голосування встановлюється лічильною комісією. Видача бюлетеня здійснюється безпосередньо перед голосуванням. Поняття «форма бюлетеня» включає в себе набір всіх обов'язкових реквізитів вказаного документу. З аналізу наведених норм вбачається, що бюлетені для таємного голосування виготовляються під контролем лічильної комісії за встановленою нею формою, тобто Регламентом лічильній комісії надано право самостійно визначатись із формою бюлетеня. Контроль за діяльністю цієї комісії здійснює безпосередньо відповідна рада.

За таких обставин, позов в цій частині не підлягає задоволенню.

Частина 3 ст. 94 КАС України передбачає, що якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу - відповідно до тієї частини вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Керуючись ст.ст. 2, 7-9, 17,18, 71, 158-163 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов міського голови Гуляйпільської міської ради Запорізької області ОСОБА_1 до лічильної комісії Гуляйпільської міської ради Запорізької області в особі її голови ОСОБА_2, секретаря Дикуна Андрія Івановича, члена комісії ОСОБА_4 про визнання дій протиправними, бюлетенів для голосування нечинними та скасування протоколів лічильної комісії - задовольнити частково.

Визнати протиправними дії лічильної комісії Гуляйпільської міської ради Запорізької області в особі її голови ОСОБА_2, секретаря Дикуна Андрія Івановича, члена комісії ОСОБА_4 в частині не забезпечення права голосу позивача міського голови Гуляйпільської міської ради Запорізької області ОСОБА_1 під час проведення таємного голосування.

Стягнути з відповідачів на користь міського голови Гуляйпільської міської ради Запорізької області ОСОБА_1 судовий збір на загальну суму 1378 гривень пропорційно з кожного, а саме: з ОСОБА_2 459 грн. 33 коп., з ОСОБА_3 459 грн., 33 коп. та ОСОБА_4 459 грн. 33 коп..

В іншій частині позовні вимоги залишити без задоволення.

З повним текстом постанови учасники процесу зможуть ознайомитися 19.02.2016 року.

Постанова може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Гуляйпільський районний суд Запорізької області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку на апеляційне оскарження.

Суддя: ОСОБА_21