Справа № 826/24499/15
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2016-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

19 лютого 2016 року 12:50 справа №826/24499/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., за участю секретаря Калужського Д.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомОСОБА_2
доКваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області
треті особи1. ОСОБА_3 2. ОСОБА_4
провизнання дій протиправними, скасування рішення

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_2 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_2) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративними позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (далі по тексту - відповідач), в якому просить: 1) визнати протиправними дії відповідача при прийнятті рішення від 10 вересня 2015 року щодо відводу складу дисциплінарної палати КДКА Київської області; 2) скасувати рішення - виписку з протоколу засідання дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 10 вересня 2015 року про відвід складу дисциплінарної палати.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 листопада 2015 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/24499/15, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні 25 січня 2016 року представник позивача позовні вимоги підтримав, представник відповідача проти задоволення адміністративного позову заперечив, представники третіх осіб до суду не прибули.

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи неприбуття позивача та представників третіх осіб, положення частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, беручи до уваги відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, в судовому засіданні 25 січня 2016 року суд ухвалив перейти до розгляду справи в письмовому провадженні.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

10 вересня 2015 року на засіданні дисциплінарної палати КДКА Київської області прийнято рішення, яким заяву про відвід складу дисциплінарної палати КДКА Київської області задоволено частково, в частині відводу складу дисциплінарної палати КДКА Київської області, інші вимоги адвоката ОСОБА_2 залишено без задоволення. Вищезазначене рішення оформлено випискою з протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Київської області від 10 вересня 2015 року (далі по тексту - рішення від 10 вересня 2015 року).

Позивач вважає, що виписка з протоколу дисциплінарної палати КДКА Київської області є незаконною та такою, що підлягає скасуванню у зв'язку з тим, що під час прийняття рішення порушено регламент, в протоколі зазначені завідомо неправдиві відомості, розгляд справи відбувся під час зупинення без відповідного поновлення розгляду справи, засідання проводилось неповноважними членами дисциплінарної палати КДКА Київської області.

Відповідач в письмову запереченні проти адміністративного позову зазначив, що членами дисциплінарної палати КДКА Київської області при прийнятті оскаржуваного рішення дотримано Регламент та норми діючого законодавства, а доводи позивача є необґрунтованими.

Треті особи письмових пояснень до суду не надали.

Окружний адміністративний суд міста Києва, виходячи зі змісту пред'явлених позовних вимог, звертає увагу на наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Відповідно до частини першої та другої статті 40 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Згідно частини сьомої статті 40 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Порядок роботи кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (далі по тексту - КДКА) в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі з реалізації повноважень, наданих Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а також процедуру розгляду питань, віднесених до її компетенції Законом, іншими актами, що регулюють діяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій визначає Регламент кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який затверджено Рішенням Ради адвокатів України від 16 лютого 2013 року №77 (далі по тексту - Регламент).

Відповідно до преамбули Регламенту він визначає: права, обов'язки, встановлює повноваження та порядок припинення повноважень Голови КДКА, заступників голови КДКА - голів кваліфікаційної та дисциплінарної палат КДКА, їх заступників, секретаря КДКА, секретарів палат та членів КДКА; регулює порядок вирішення питань процедурної діяльності КДКА, що віднесені до її компетенції, організації проведення засідань КДКА, порядок прийняття рішень КДКА.

У Регламенті визначені процедура підготовки, розгляду та прийняття КДКА рішень з питань, що належать до її повноважень, та інші процедурні питання діяльності КДКА.

Відповідно до пункту 6.1.1 Регламенту формою роботи КДКА є засідання. Голова Комісії визначає порядок розгляду питань, що виносяться на засідання, місце, день та час проведення засідання, доповідачів по кожному питанню порядку денного.

Згідно пункту 7.1 Регламенту засідання КДКА (Палати) проводиться гласно і відкрито, із загальним обговоренням питань порядку денного. В окремих випадках, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці або іншої захищеної законом конфіденційної інформації чи з інших причин, визнаних поважними, КДКА (Палата) проводить закрите засідання. Рішення про проведення закритого засідання КДКА (Палати) приймається простою більшістю голосів її членів, які беруть участь у засіданні. Представники масової інформації допускаються на засідання за правилами пункту 6.1.5 цього Регламенту.

Пунктом 7.6 Регламенту встановлено, що засідання КДКА (Палати) протоколюється секретарем засідання. Протоколи засідань КДКА (Палати) підписуються Головою КДКА (Палати) та секретарем засідання. У протоколі засідання КДКА зазначається: місце, дата, час початку і закінчення засідання; дані про головуючого та секретаря; дані про присутніх та відсутніх членів КДКА (Палати); виклад змісту розглядуваних питань, виступів учасників засідання, прийнятого рішення.

Отже, усі рішення КДКА мають прийматися на відповідному засіданні, процедура якого повинна відповідати вимогам Регламенту, та фіксуватися у протоколі засідання.

ОСОБА_2 у позовній заяві стверджує, що рішення про відвід усієї дисциплінарної палати КДКА Київської області прийнято незаконно та з порушення норм чинного законодавства, оскільки ним ніколи не заявлялася заява про відвід усіх членів дисциплінарної палати, відповідно до його заяви від 10 липня 2015 року позивач заявляв відвід лише 7 членам палати, підстави відводу усього складу дисциплінарної палати відсутні.

Судом встановлено, що у пункті 19 оскаржуваного рішення відповідача зазначено, що ОСОБА_2 заявив усний відвід усьому складу дисциплінарної палати КДКА Київської області.

Після заяви ОСОБА_2 в виписці з протоколу від 10 вересня 2015 року зафіксовано, що ОСОБА_6 ознайомила членів палати з заявою ОСОБА_2 про відвід повному складу палати разом з Головою палати та зазначено, що заява знаходиться в матеріалах справи.

До суду надано заяву ОСОБА_2 від 10 липня 2015 року про відвід членів палати КДКА Київської області, відповідно до прохальної частини якої вбачається, що позивач просив ухвалити рішення про відвід Голови дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_6 та членів палати: ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12

Отже, матеріали справи підтверджують, що позивачем заявлено відвід не всім членам дисциплінарної палати КДКА Київської області, а лише 7 особам.

Докази наявності в матеріалах дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_3 щодо дій адвокатів ОСОБА_13, ОСОБА_4 та ОСОБА_2 заяви про відвід усього складу дисциплінарної палати до суду не надано.

Окрім того, у виписці з протоколу від 10 вересня 2015 року зазначено, що стосовно заяви ОСОБА_2 про відвід, палата, порадившись на місці, вирішила: заяву про відвід складу дисциплінарної палати КДКА Київської області задовольнити частково, в частині відводу складу дисциплінарної палати КДКА Київської області, інші вимоги адвоката ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Відповідно до частини третьої статті 40 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Аналогічні норми зафіксовано у пункті 6.4.2 Регламенту, яким передбачено, що учасники засідання КДКА (Палати) мають право до початку засідання заявити відвід члену (членам комісії) за наявності об'єктивних даних, які свідчать про можливу упередженість чи зацікавленість члена комісії у вирішенні питання, включеного до порядку денного засідання; надавати усні чи письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи; заявляти клопотання; з дозволу головуючого висловлювати свої міркування з питань, що розглядаються; ставити питання іншим учасникам засідання (крім члену КДКА); висловлювати заперечення.

Процедура прийняття рішення про відвід встановлена пунктом 7.5 Регламенту, яким визначено, що до початку розгляду заяви (скарги) особа, яка її подала чи відносно якої розглядається справа, має право заявити відвід члену КДКА з мотивів обґрунтованих сумнівів у його неупередженості або зацікавленості у результатах розгляду.

Відвід може бути заявлений будь-якому члену КДКА (Палати), який входить до її складу, незалежно від його участі у засіданні. Повний склад КДКА (Палати) доводиться до відома учасників засідання.

З тих самих підстав член КДКА може заявити собі самовідвід.

Відвід (самовідвід) вирішується іншими членами КДКА (Палати), присутніми на засіданні, без участі члена КДКА, якому був заявлений відвід (самовідвід), відкритим голосуванням більшістю голосів членів КДКА (Палати), які беруть участь у засіданні. У разі рівності голосів член КДКА вважається відведеним (самовідведеним).

Рішення про відвід (самовідвід) кількох членів КДКА приймається відносно кожного окремо.

Відповідач посилається на те, що відповідно до пункту 8.2 Регламенту рішення КДКА приймаються за наслідками загального обговорення та голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. У разі рівного розподілу голосів голос Голови КДКА є ухвальним.

Проте, пунктом 8.3 Регламенту визначено, що рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених Законом.

Як уже зазначалося вище пунктом 7.5 Регламенту встановлено, що рішення про відвід кількох членів приймається відносно кожного окремо, відвід вирішується іншими членами КДКА (Палати), присутніми на засіданні, без участі члена КДКА, якому був заявлений відвід.

Таким чином, питання про відвід члена палати вирішується тільки за наявності заяви про його відвід від учасника засідання або заяви про самовідвід від члена палати.

Порядок голосування за відвід (самовідвід) чітко регламентовано нормами Регламенту.

З аналізу норм чинного законодавства, Окружний адміністративний суд міста Києва приходить до висновку, що дисциплінарна палата КДКА Київської області не мала права голосувати за відвід усіх членів дисциплінарної палати, оскільки заява про відвід наявна лише стосовно семи членів дисциплінарної палати.

Окрім того, голосування про відвід кожного члена палати мало проводитися окремо по кожному члену, чого не зроблено на засіданні 10 вересня 2015 року.

Як наслідок, рішення про відвід оформлене випискою з протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Київської області від 10 вересня 2015 року є незаконним та підлягає скасуванню.

Суд також звертає увагу, що відповідно до пункту 7.7 Регламенту питання, справи, віднесених до порядку денного засідання КДКА (Палати), може бути відкладений або зупинений у випадках: неявки на засідання учасників; необхідності витребування нових матеріалів; у разі необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб; відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) комісії; з інших підстав, за рішенням КДКА.

Згідно пункту 8.1. Регламенту результатом вирішення питань, віднесених Законом до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісії адвокатури є рішення.

Матеріали справи підтверджують, що листом від 07 вересня 2015 року №363 відповідач повідомив позивача про те, що станом на 07 вересня 2015 року дисциплінарна справа відносно адвоката ОСОБА_2 не розглядається, оскільки ним подана заява про відкладення розгляду заяви, таким чином, відповідно до пункту 7.7 Регламенту розгляд справи зупинено.

Рішенням дисциплінарної палати КДКА Київської області від 16 липня 2015 року, яке оформлене випискою з протоколу засідання, вирішено зупинити розгляд дисциплінарної справи стосовно адвокатів ОСОБА_4, ОСОБА_2, задовольнивши заяву адвоката ОСОБА_4

Позивач стверджує, що 10 вересня 2015 року дисциплінарна справа стосовно нього розглядатися не могла, оскільки відсутнє рішення про поновлення розгляду дисциплінарної справи.

Відповідач стверджує, що Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Регламентом не передбачено обов'язок дисциплінарної палати приймати рішення про відновлення розгляду дисциплінарної справи після зупинення.

Проте, Регламентом чітко встановлено, що результатом вирішення питань, віднесених Законом до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісії адвокатури є рішення.

Суд вважає, що оскільки питання про зупинення розгляду дисциплінарної справи оформлено окремим рішенням дисциплінарної палати, питання про відновлення розгляду дисциплінарної справи також повинно оформлюватися відповідним рішенням, за відсутності такого рішення розгляд дисциплінарної справи в період її зупинення відбувся протиправно.

З урахуванням вищевикладеного, Окружний адміністративний суд міста Києва приходить до висновку, що оскаржуване рішення відповідача є протиправним та таким, що вчинене з порушенням вимог чинного законодавства, як наслідок, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню в повному обсязі.

Стосовно посилання позивача на інші порушення допущені відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення необхідно зазначити наступне.

Позивач стверджує, що у рішенні від 10 вересня 2015 року не вірно зазначено склад дисциплінарної палати КДКА Київської області та присутніх на засіданні осіб.

Матеріали справи підтверджують, що відповідно до виписки з протоколу засідання дисциплінарної палати КАДКА Київської області від 10 вересня 2015 року у складі дисциплінарно палати КДКА Київської області значаться наступні особи: ОСОБА_10, ОСОБА_7, ОСОБА_12, ОСОБА_6, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_8, ОСОБА_16, ОСОБА_9 та ОСОБА_11, усього 10 чоловік.

Проте, в графі присутні, в якій зазначаються присутні члени дисциплінарної палати, зафіксовано 11 чоловік, до вищезазначених додано ОСОБА_17

Рішенням від 10 вересня 2015 року визначено, що на засіданні дисциплінарної палати присутній скаржник ОСОБА_3 та адвокат ОСОБА_4 Присутність ОСОБА_2 не зафіксована.

Проте, в подальшому в оскаржуваному рішенні зазначено, що заяву про відвід заявляв ОСОБА_2

Аналіз рішення від 10 вересня 2015 року дає змогу зробити висновок про те, що зазначені позивачем в адміністративному позові порушення стосовно складу палати та присутніх на засіданні осіб є лише технічними помилками або описками, які не впливають на вирішення дисциплінарної справи або окремого питання по суті.

Окрім того, відповідно до пункту 8.9 Регламенту КДКА (Палата) може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується на засіданні КДКА (Палати), про що постановляється рішення. Особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання. Їхня неявка не перешкоджає розглядові питання про внесення виправлень.

Тобто, наявність у рішенні від 10 вересня 2015 року описок і технічних помилок не позбавляє позивача права звернутися до відповідача із клопотання про їх виправлення та не є підставою для визнання рішення незаконним.

В адміністративному позові позивач також стверджує, що декілька членів дисциплінарної палати згідно їх про файлів працюють в місті Києві, тому на думку позивача вони не мають права бути членами дисциплінарної палати КДКА Київської області.

З таким твердженням позивача суд не погоджується на підставі наступного.

Матеріали справи підтверджують, що ОСОБА_16 свідоцтво адвоката видано 26 вересня 2002 року Київською обласною КДКА, місце роботи: м. Київ, вул. Золотоворітська, б. 2-2а; ОСОБА_10 свідоцтво адвоката видано 30 червня 1994 року Київською обласною КДКА, місце роботи: м. Київ, вул. Саксаганського, б. 28; ОСОБА_14 свідоцтво адвоката видано 22 березня 2007 року Київською обласною КДКА, місце роботи: м. Київ, вул. О. Кошиця, 10/21; ОСОБА_6 свідоцтво адвоката видано 30 жовтня 1997 року Київською обласною КДКА, місце роботи: м. Київ, вул. Антонова, 2/32, корп. 7, кВ. 27.

16 лютого 2013 року Радою адвокатів України прийнято рішення "Про розмежування юрисдикцій кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та рад адвокатів Києва та Київської області" (далі по тексту - рішення №103), яким вирішено "На адвокатів, які станом на 19.11.2012 року отримали свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю в КДКА Київської області та адреса робочого місця яких находиться в м. Києві, розповсюджується юрисдикція кваліфікаційно-дисциплінарної комісії та ради адвокатів Київської області.

Відповідно з цим, вищевказані адвокати підлягають дисциплінарній відповідальності та беруть участь в адвокатському самоврядуванні, сплачують щорічні внески на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування та реалізують інші права і свої обов'язки, передбачені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" в органах адвокатського самоврядування Київської області".

Таким чином, вищезазначені члени дисциплінарної палати КДКА Київської області мали право бути обраними членами дисциплінарної палати КДКА Київської області, оскільки свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю отримано ними до 19 листопада 2012 року в КДКА Київської області.

Відповідно до частини першої статті 47 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" вищим органом адвокатського самоврядування в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі є конференція адвокатів регіону, адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, містах Києві та Севастополі та відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України.

Згідно пункту 4 частини п'ятої статті 47 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" до повноважень конференції адвокатів регіону належить визначення кількості членів кваліфікаційної і дисциплінарної палат кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, обрання голови та членів кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, дострокове відкликання їх з посад.

Частиною другою статті 50 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" встановлено, що голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п'яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п'ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більше ніж два строки підряд.

Відповідно до частини третьої статті 50 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев'яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.

Аналогічні норми закріплено у Регламенті.

Відповідно до пункту 2.2.2 Регламенту Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обирається конференцією адвокатів регіону. Обрання голів і секретарів палат відбувається на засіданні відповідної палати із її персонального складу.

Згідно пункту 2.2.4 Регламенту Голова дисциплінарної палати обирається з числа членів дисциплінарної палати на першому засіданні палати шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів палати. За рішенням палати може обиратися заступник голови палати, який має повноваження голови у його відсутності.

До суду надані витяги з протоколів, які підтверджують обрання членів дисциплінарної палати та їх повноваження.

Так, витяг з протоколу №1 установчої конференції делегатів від адвокатів Київської області від 10 жовтня 2012 року, згідно якого ухвалили обрати членами дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_18, ОСОБА_15, ОСОБА_6, ОСОБА_12, ОСОБА_7, ОСОБА_14, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10., ОСОБА_16, ОСОБА_11

Відповідно до протоколу №1 засідання дисциплінарної палати КДКА київської області від 15 жовтня 2012 року головою дисциплінарної палати КДКА Київської області обрано ОСОБА_18, заступником голови обрано ОСОБА_7, секретарем - ОСОБА_19.

Згідно протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Київської області від 26 лютого 2015 року у зв'язку зі смертю ОСОБА_18 головою дисциплінарної палати КДКА Київської області обрано ОСОБА_6, секретарем - ОСОБА_20.

Витягом з протоколу конференції адвокатів Київської області від 03 квітня 2015 року зафіксовано рішення про обрання членом дисциплінарної палати КДКА Київської області ОСОБА_17

Таким чином, суд приходить до висновку про правомірність обрання членами дисциплінарної палати вищезазначених осіб.

Посилання позивача на те, що дисциплінарна справа відносно нього не могла розглядатися, оскільки ним подано до Окружного адміністративного суду міста Києва позов про скасування рішення дисциплінарної палати від 18 червня 2015 року про порушення дисциплінарної справи в частині адвоката ОСОБА_2 та скаргу до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на рішення дисциплінарної палати від 18 червня 2015 року про порушення дисциплінарної справи в частині адвоката ОСОБА_2, не беруться судом до уваги на підставі наступного.

Відповідно до пункту 8.10 Регламенту рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти календарних днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дію.

Згідно частини першої статті 42 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Отже, нормами законодавства встановлено, що оскарження рішення у адміністративному чи судовому порядку не зупиняє його дії, тобто не зупиняє автоматично розгляд дисциплінарної справи.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено правомірність своїх дій вимогам, встановленим частиною другою статті 19 Конституції України та частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, адміністративний позов ОСОБА_2 підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 69, 70, 71, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_2 задовольнити повністю.

2. Визнати дії дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області при прийнятті рішення від 10 вересня 2015 року щодо відводу складу дисциплінарної палати КДКА Київської області протиправними.

3. Скасувати рішення-виписку з протоколу засідання дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 10 вересня 2015 року про відвід складу дисциплінарної палати.

4. Присудити з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 974,40 грн. (дев'ятсот сімдесят чотири гривні сорок копійок).

Постанова набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.А. Кузьменко