Справа № 820/10558/15
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2016-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

09 лютого 2016 р. № 820/10558/15

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Тітова О.М., розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 08.09.215 року про застосування відносно позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк один рік.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 08.09.2015 року відповідач виніс рішення про застосування відносно позивача дисциплінарного стягнення у формі зупинення права заняття адвокатською діяльністю на строк один рік. Вважає дане рішення незаконним, необґрунтованим та таким, що прийнято з неповним з'ясуванням обставин справи та порушенням основних засад розгляду дисциплінарних справ, в тому числі принципу змагальності. Посилається на невідповідність висновків комісії обставинам справи, порушення та неправильне застосування норм права. Вважає, що комісією було відкрито дисциплінарну справу в порушення встановленого законом порядку, справу розглянуто не об'єктивно та однобічно, формально проведено перевірку справи, без належного з'ясування усіх обставин справи.

Позивач в судове засідання не з'явився, направив до суду заяву, в якій підтримав позовні вимоги, просив суд їх задовольнити, справу розглянути за його відсутності.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, направив до суду заяву, в якій просив справу розглянути в його відсутності

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України, якщо всі особи, які приймають участь у справі заявили клопотання про розгляд справи за їх відсутності, судовий розгляд здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Встановлено, що ОСОБА_1 має право на зайняття адвокатською діяльністю, має свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю 610 від 18.12.1995 року, видане КДКА Харківської області, що підтверджується копією свідоцтва про право зайняття адвокатської діяльністю, витягом з реєстру адвокатів України.

До КДКА Харківської області надійшов лист судді Московського районного суду м. Харкова Гобунової Я. М. про неодноразову неявку адвоката ОСОБА_1 в судове засідання у кримінальній справі за обвинуваченням ОСОБА_2 за ст.ст. 146 ч. 3, 187 ч. 4, 189 ч. 4 КК України.

Довідкою за результатами перевірки обставин, викладених в листі судді Горбунової Я. М. стосовно адвоката ОСОБА_1, встановлено наявність підстав для порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1

08.09.2015 року рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області притягнуто адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності і застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на один рік.

Між сторонами виник спір з тих підстав, що на думку позивача, рішення відповідача про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та зупинення права заняття адвокатською діяльністю винесено незаконно без належних правових підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності (п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України).

Відповідно до частини 2 статті 46 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність конференцій адвокатів регіону, рад адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійних комісій адвокатів регіонів, Вищої ревізійної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з'їзду адвокатів України.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 50 Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів утворюється кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури.

За змістом п. 3 Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури (Положення), затвердженого 17 листопада 2012 року установчим з'їздом адвокатів України, функції з відбору, атестування осіб, які виявили намір займатися адвокатською діяльністю, є публічно-правовими.

Згідно пункту 1 частини першої статті 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Крім того у правовій позиції, викладеній у листі Вищого адміністративного суду України від 19.09.2013 р. №1278/12/12-13 «Щодо визначення юрисдикції судів стосовно вирішення справ за позовами осіб, які виявили бажання стати адвокатом, адвокатів до кваліфікаційно-дисциплінарним комісіям адвокатури» зазначено, що оскільки функції, з метою реалізації яких діють органи адвокатського самоврядування, визначені ст. 46 Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", є публічно-правовими, а органи адвокатського самоврядування, в тому числі Кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури різних рівнів виконують функції суб'єкта владних повноважень

Отже, до адміністративного суду особа може звернутися за захистом порушеного права (свобод, інтересів) у сфері публічно-правових відносин, зокрема шляхом оскарження рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень. Завданням адміністративного судочинства є захист порушених прав (свобод, інтересів) особи. Тобто, на час розгляду справи права позивача повинні бути порушені, щоб суд міг їх захистити.

Способом захисту прав позивача у даних правовідносинах є скасування рішення відповідача, яке на його думку є незаконним і порушує його права.

Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 КАС України.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Таким чином, обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Харківської області, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Ухвалою про відкриття провадження, закінчення підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду від 29 грудня 2015 р. відповідачу було запропоновано у разі невизнання адміністративного позову подати до суду заперечення проти позову та докази на обґрунтування цих заперечень.

На виконання зазначеної ухвали до суду від відповідача жодних доказів не надійшло, так само не надійшло заяв про визнання позову або заперечення проти нього.

Враховуючи наведене, суд вирішує справу на основі наявних у матеріалах справи доказів.

Відповідно до ст. 40 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

За матеріалами справи встановлено, що під час проведення перевірки відомостей, викладених в листі судді Московського районного суду м. Харкова Горбунової Я. М., позивачем на адресу відповідача були надіслані пояснення від 04 травня 2015 р. із викладенням обставин справи та заяву від 24 серпня 2015 р. про відкладення розгляду справи, та витребування з суду документів стосовно повідомлення про призначення судових засідань та надання реквізитів телефонограм, а саме: дати та часу направлення телефонограм; номеру телефону, з якого було надіслано телефонограму; номеру телефону, на який було надіслано телефонограму.

Відповідно до рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 25 серпня 2015 р., рішення за заявою позивача в частині витребування з Московського районного суду м. Харкова додаткових матеріалів не приймалося.

Виходячи з вимог Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність", змагальність сторін дисциплінарної справи полягає в наявності таких елементів: права сторін брати участь у процесі особисто та через представника; права та обов'язку сторін на обґрунтування вимог і заперечень; права та обов'язку подання доказів особами, які беруть участь у справі провадження; права заявляти клопотання; обов'язку членів ДП КДКА по реалізації певних повноважень по забезпеченню змагальності сторін (право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом).

Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що, ігноруючи заяву позивача про витребування з Московського районного суду м. Харкова додаткових матеріалів, відповідач порушив принцип змагальності під час розгляду дисциплінарної справи за зверненням судді Московського районного суду м. Харкова Горбунової Я. М. стосовно адвоката ОСОБА_1, що виразилось у невиконанні покладених на нього функцій - обов'язку із забезпечення змагальності - отримання за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію.

Крім того, висновки ДП КДКА Харківської області про ознайомлення адвоката ОСОБА_1 про необхідність явки в судове засідання в Московському районному суді м. Харкова, які відбулись 16.02.2015 р., 24.02.2015 р., 09.04.2015 р. шляхом надіслання йому телефонограм спростовуються дослідженими під час розгляду справи доказами, в тому числі копіями телефонограм від 09 лютого 2015 р. (а.с. 87), 16 лютого 2015 р. (а.с. 88), 04 березня 2015 р. (а.с. 89), за якими адвокат ОСОБА_1 повідомлений за телефонним номером НОМЕР_2; роздруківкою сторінки Московського районного суду м. Харкова з офіційного сайту судової влади України (а.с. 104), за якою суддя Горбунова Я. М. користується телефонним номером НОМЕР_3; роздруківкою деталізації по локальним і роумінговим дзвінкам абоненту НОМЕР_2, за якою 09 лютого 2015 р. (а.с. 106), 16 лютого 2015 р. (а.с. 113-114), 04 березня 2015 р. (а.с.128), жодного вхідного або вихідного з'єднання між абонентами НОМЕР_2 та НОМЕР_3 не відбувалось.

Виходячи з обставин справи, оскільки відповідачем не надано доказів отримання адвокатом ОСОБА_1 телефонограм, суд дійшов висновку по недоведення факту повідомлення адвоката ОСОБА_1 під час розгляду дисциплінарної справи за листом судді Московського районного суду м. Харкова Горбунової Я. М.

Законом також передбачено вичерпний перелік засобів повідомлення осіб, які приймають участь у кримінальному провадженні в судах першої інстанції загальної юрисдикції.

Зокрема, відповідно п. 16.3 Інструкції з діловодства в місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, затвердженої наказом Державної Судової Адміністрації України № 173 від 17 грудня 2013 р., повідомлення про виклик до суду надсилаються поштою, електронною поштою, факсом, телеграфом, телефонограмою, смс-повідомленням у вигляді судової повістки, зміст якої повинен відповідати вимогам, встановленим КПК (Додаток 16). Додаток 16 до зазначеної Інструкції встановлює необхідні, обов'язкові реквізити для судової повістки, а саме: найменування та місцезнаходження суду, підпис, прізвище і ініціали судді, реквізити справи, у якій викликається особа.

Досліджені під час розгляду справи копії телефонограм від 09 лютого 2015 р. (а.с. 87), 16 лютого 2015 р. (а.с. 88), 04 березня 2015 р. (а.с. 89) не відповідають встановленим зазначеними нормами вимогам, зокрема, у долучених до матеріалів справи копіях телефонограм відсутні зазначення суду, до якого викликається особа, судді, у провадженні якого перебуває справа; відсутнє зазначення осіб, стосовно яких розглядається кримінальна справа; відсутній підпис судді.

Суд також зауважує про порушення з боку Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області вимог Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час розгляду дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1

Відповідно до ч. 4 ст. 40 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Досліджуючи матеріали справи, судом встановлено, що під час засідання Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області вівся протокол, згідно до копії витягу з якого (а.с. 90) було розглянуто та задоволено клопотання адвоката ОСОБА_1 про перенесення розгляду матеріалів перевірки відомостей, викладених в листі судді Московського районного суду м. Харкова на дії адвоката ОСОБА_1 Згідно до наведеного протоколу, за цю пропозицію проголосували 12 голосів, проти - 0 голосів.

З боку відповідача не надано жодного підтвердження розгляду питання про порушення дисциплінарної справи.

З огляду на ці обставини, суд вважає, що з боку Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області був порушений встановлений законом порядок прийняття рішень, в зв'язку з чим суд не може вважати рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 таким, що відповідає вимогам Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Окрім наведеного, суд вважає недоведеним висновок Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області про систематичність порушень з боку адвоката ОСОБА_1, оскільки відповідачем не надано доказів про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності 27 травня 2015 р., а ствердження Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області про це спростовується копією витягу з єдиного реєстру адвокатів України (а.с. 133), відповідно до якого жодного дисциплінарного стягнення на адвоката ОСОБА_1 протягом 2015 р. не накладалось.

На підставі зазначеного. Суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до положень ч. 1 ст. 94 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 9, 11, 17, 94, 159-163, 186, 254 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 08 вересня 2015 р. про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Стягнути з Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області (юридична адреса: пров.Короленка, 19, м.Харків) на користь ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1, 61058, ІПН НОМЕР_1) витрати зі сплати судового збору у розмірі 487,20 грн. (чотириста вісімдесят сім грн. 20 коп.).

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення протягом десяти днів з дня її проголошення, у разі застосування судом частини третьої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Тітов О.М.