Справа № 821/2905/15-а
Суддя: Кузьменко Н.А.
Дата ухвалення: 2016-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2016 р.м. ХерсонСправа № 821/2905/15-а

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Кузьменко Н.А.

при секретарі Багненко Т.В.

за участю:

представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3

представник відповідача не прибув

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області до Публічного акціонерного товариства "Херсонський комбінат хлібопродуктів" про вжиття заходів реагування під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, -

встановив:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області (далі позивач, ГУ ДСНС України у Херсонській області) звернулось до Херсонського окружного адміністративного суду з позовом до Публічного акціонерного товариства "Херсонський комбінат хлібопродуктів" (далі відповідач, ПАТ «Херсонський КХП»), у якому просить застосувати захід реагування у вигляді:

- повного зупинення експлуатації території приміщень ПАТ "Херсонський комбінат хлібопродуктів", розташованого за адресою: м. Херсон, вул. Порт - Елеватор, 5, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки;

- заборони ПАТ "Херсонський комбінат хлібопродуктів" використовувати за цільовим призначенням територію та приміщення, окрім робіт, пов'язаних із усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, до повного усунення порушень.

Обґрунтовуючи свою правову позицію позивач в адміністративному позові зазначив, що на виконання вимог п.10 «Плану основних заходів цивільного захисту на 2015 рік» (затверджений розпорядженням КМ України №476-р від 14.05.2015 року), керуючись Порядком проведення перевірок (затверджений наказом МНС України №863 від 25.05.2012), згідно наказу Головного управління №170 від 29.07.2015 року проведена планова перевірка протипожежного стану території та приміщення ПАТ «Херсонський комбінат хлібопродуктів» за адресою: м. Херсон, вул. Порт-Елеватор, 5. За результатами перевірки складено акт перевірки додержання вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки від 10.08.2015 року №22, в якому зазначені виявлені порушення, а також встановлено ступінь ризику від субєкта господарювання як високий. В акті перевірки зафіксовано 77 порушень, що становлять небезпеку та загрозу життю та здоровю людей. Частиною 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. З урахуванням викладеного, позивач просить задовольнити позов у повному обсязі.

Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві та в акті перевірки.

Відповідач 10 вересня 2015 року подав до суду письмові заперечення, в яких позовні вимоги не визнає з таких підстав. В розпорядженні КМ України від 14.05.2015 року №476-р. зазначено заходи щодо удосконалення єдиної державної системи цивільного захисту, пунктом 10 розпорядження визначено захід проведення перевірки стану протипожежного захисту та техногенної безпеки сільськогосподарських підприємств та господарств у місцях збирання, перероблення і зберігання врожаю, заготівлі кормів, хлібоприймальних підприємств та їх готовності до прийняття і зберігання зернових культур урожаю 2015 року. Про планову перевірку в даному розпорядженні не зазначено, що, на думку відповідача, свідчить про перевищення позивачем меж своїх повноважень. В порушення Порядку проведення перевірок органами Державної інспекції техногенної безпеки України №863 від 25.02.2012 року (далі Порядок №863), позивач безпідставно провів планову перевірку підприємства, яке не було включене до квартального план-графіку проведення планових перевірок, чим втрутився в діяльність підприємства та перевищив межі своїх повноважень. Перевірка товариства тривала близько двох годин без участі відповідальних за пожежну безпеку начальників підрозділів, які б мали змогу надати пояснення та заперечення на зауваження посадових осіб, що проводили перевірку. Акт перевірки, наданий ГУ ДСНС України у Херсонській області, не надавався підприємству для підписання уповноваженими особами, якими є голова правління та заступник голови правління, але останні з актом перевірки ознайомлені не були чим порушено порядок проведення перевірки. Особа, яка підписала акт перевірки провідний інженер з пожежної безпеки ПАТ «Херсонський КХП» ОСОБА_4 не уповноважений на підписання актів перевірок, приписів або інших документів, що стосуються перевірок товариства. Одночасно з актом перевірки 10 серпня 2015 року складено припис, який не можливо виконати в передбачені ним строки - до 01 листопада 2015 року, без порушення п.3.18 Порядку №863. При цьому не дочекавшись усунення виявлених порушень, викладених в приписі та до закінчення наданого терміну, позивач звернувся до адміністративного суду з даною позовною заявою. В жодному з 77 пунктів припису від 10.08.2015 року немає посилання на пряме порушення нормативних актів, що становлять небезпеку та загрозу життю і здоровю людей, тому, на думку відповідача, позовні вимоги мають бути визнані судом безпідставними як такі, що не мають підтвердження в приписі перевірки як носії доказової інформації. В цілому до складу цілісного майнового комплексу ПАТ «Херсонський КХП» входить 96 будівель та приміщень, але порушення зафіксовано в 23 із них, що не може слугувати підставою для застосування до товариства заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації території приміщень ПАТ "Херсонський комбінат хлібопродуктів", розташованого за адресою: м. Херсон, вул. Порт - Елеватор, 5 та заборони ПАТ "Херсонський комбінат хлібопродуктів" використовувати за цільовим призначенням територію та приміщення. Порушення викладені в акті перевірки не відповідають нормативно-правовим актам на які посилається позивач. Наведене на думку відповідача є підставами для залишення адміністративного позову без задоволення.

Відповідач, явку уповноваженого представника в судове засідання не забезпечив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується телефонограмою від 08 лютого 2016 року про розгляд справи 10 лютого 20150 року о 13 год. 30 хв., яку прийняв представник відповідача ОСОБА_5

Розглянувши надані сторонами документи, заслухавши представників позивача, зваживши доводи позивача викладені в адміністративному позові, врахувавши позицію відповідача викладену в письмових запереченнях, дослідивши надані сторонами матеріали, зясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Судом встановлено, що на підставі наказу №170 від 29 липня 2015 та посвідчення на перевірку №44 від 29 липня 2015 року в період з 11 год. 29 липня 2015 року по 14 год. 10 серпня 2015 року посадовими особами Суворовського районного відділу м. Херсона УДСНС України у Херсонській області проведено планову перевірку території та приміщення ПАТ «Херсонський КХП» за адресою: м. Херсон, вул. Порт-Елеватор, 5, ступінь ризику субєкта господарювання з урахуванням значення прийнятного ризику від провадження господарської діяльності у сфері техногенної та пожежної безпеки - високий.

За наслідками проведеної перевірки складено акт перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб від 10 серпня 2015 року № 22, який підписано без заперечень провідним інженером з пожежної безпеки ОСОБА_4М (т.1 а.с. 13-25).

Висновком акту перевірки є численні порушення (77 порушень) вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

На підставі акту перевірки позивачем видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту від 10 серпня 2015 року. Припис містить 77 порушень зі строком виконання всіх, без виключень, заходів до 01 листопада 2015 року, 10 серпня 2015 року припис отримав для виконання перший заступник голови правління ПАТ «Херсонський КХП» ОСОБА_6 (т.1 а.с. 115-119).

28 серпня 2015 року відповідач направив на адресу начальника ГУ ДСНС України у Херсонській області ОСОБА_7 заперечення на акт перевірки додержання вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки від 10 серпня 2015 року №779/07 (т.1 а.с. 91-93).

У відповідь ГУ ДСНС України у Херсонській області листом від 12 жовтня 2015 року №77/04-1/7686 (отриманий відповідачем 16.10.2015 року вхід.№2676) повідомило, що службове розслідування якості та обєктивності здійснення державного нагляду у сферах пожежної та техногенної безпеки на ПАТ «Херсонський КХП» завершено, факти викладені в запереченнях частково підтверджені, матеріали перевірки подано до адміністративного суду, який вирішить їх правомірність (т.1 а.с.101).

Висновком від 15 жовтня 2015 року службового розслідування якості та обєктивності здійснення державного нагляду у сферах пожежної та техногенної безпеки на ПАТ «Херсонський КХП», розташованого за адресою: м. Херсон, вул. порт Елеватор, 5 комісія пропонувала притягнути посадових осіб Суворовського РВ м. Херсона ГУ ДСНС України у Херсонській області до дисциплінарної відповідальності.

При цьому висновком підтверджено, що дійсно акт вкладено з порушеннями, а саме: порушення, зазначені пунктами акту №4,6,7,8,9,10,32,35,36,49,54 не відповідають змісту вимог пунктів Правил пожежної безпеки в Україні (затверджені наказом МВС України №1417 від 30.12.2014 року), а в п.75 акту помилково вказано посилання нормативний документ (правила безпечної експлуатації будівель та інженерних споруд), який на момент перевірки втратив свою чинність (т.2 а.с. 179-181).

Таким чином, суд не приймає до уваги наведених 12 пунктів порушень та досліджує решту 65 порушень викладених в акті перевірки, зазначених в приписі від 10 серпня 2015 року та порядок їх виконання відповідачем.

ГУ ДСНС України у Херсонській області наказом «Про проведення позапланової перевірки» №267 від 20 листопада 2015 року посадовим особам позивача та Суворовського РВ ГУ ДСНС України у Херсонській області доручено здійснити в період з 20.11.2015 по 24.11.2015 позапланову перевірку ПАТ «Херсонський КХП» (т.1 а.с. 121).

На підставі наказу №267 від 20 листопада 2015 року, видане посвідчення на проведення перевірки від 20 листопада №56 для проведення перевірки виконання заходів запропонованих приписом від 10.08.2015 року (т.1 а.с. 122).

Відповідач не допустив посадових осіб позивача до проведення позапланової перевірки виконання заходів запропонованих приписом від 10 серпня 2015року. Результатом такої позиції відповідача став акт «Про недопущення до проведення позапланової перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту обєкта ПАТ «Херсонський КХП», за адресою: м. Херсон, вул. Порт-Елеватор,5» від 20.11.2015 року. Так, в акті зазначено, що під час спроби проведення позапланової перевірки позивача, яка повинна відбутися після закінчення строків виконання вказаних в приписі про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 10 серпня 2015 року, посадові особи позивача були недопущені до перевірки на територію товариства заступником голови правління ОСОБА_6, мотивуючи незаконністю позапланових перевірок.

Відповідач заперечуючи викладені порушення, посилався на невідповідність частини з них (41 пункт) нормативно-правовим актам, вимоги яких порушено (п.п. 5-10,15,17,18,20-25,27,34,45-52,54,56,58-62,65,69,73,74,75,77); повторним викладенням порушень (24 пункти), які вже було усунуто в повному обсязі в попередній період (п.п. 1-4,16,26,28,30,31,32,33,35,36,38,39,40-44,53,55,57,64,66,71,72,76); частина порушень (8 пунктів) носять загальний порядок без конкретних вказівок про характер порушення (п.п. 8,11-14,29,63,70).

Стосовно пунктів порушень відповідач зазначив наступне:

- в пунктах 1,2,3 зазначено про відсутність обладнання елеватора пожежною сигналізацією, що не відповідає дійсності, оскільки підсилосний поверх та котлован робочої вежі елеватора обладнано автоматичною пожежною сигналізацією. 1 -й та 2-й поверхи в даний час обладнуються такою сигналізацією, узгоджений договір на обладнання 3-го надсилосного поверху, також на підприємстві укладені договори на обслуговування сигналізації та на пожежне спостереження. Відповідно до п. 1,2 р. 5 Правил пожежної безпеки України (ППБУ) ДБН В.2.5- 56:2010 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту» не можуть застосовуватись до підприємства, оскільки зазначені СПЗ призначені для протипожежного захисту будинків, споруд, приміщень та устаткування різного призначення (далі - об'єкти) під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту та експлуатування цих об'єктів;

- порушення зазначені в пункті 4 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 1.1 р. 4 ППБУ передбачає, що експлуатація електроустановок повинна відповідати вимогам ПУЕ, Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів, та не зобов'язує забезпечувати ліфтові шахти сходових клітин натиском повітря, перевіряючий орган не має право зобов'язувати підприємство в примусовому порядку укладати договори та втручатися в підприємницьку діяльність підприємства;

- в пункті 5 зазначено про обробку вогнезахисним розчином дерев'яних елементів покрівлі електрощитової металевого силосного корпусу, але незахищені дерев'яні елементи покрівлі відсутні на даному приміщені що вкотре, на думку відповідача, свідчить про умисні незаконні дії представників позивача;

- порушення зазначені в пунктах 6, 35, 36 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого нібито порушенні, п. 1.1 р. 4 ППБУ передбачає, що експлуатація електроустановок повинна відповідати вимогам ПУЕ, Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів, не передбачено встановлення металевих гільз, демонтування електричних вимикачів;

- порушення зазначені в пункті 7 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 4 р. 2 ППБУ передбачає, що для кожного приміщення обєкта мають бути розроблені та затверджені керівником об'єкта інструкції про заходи пожежної безпеки, не як не передбачає, що на вхідних дверях до виробничих приміщень повинно бути зазначено категорію по вибухонебезпечності та зону класу по ПУЕ;

- порушення зазначені в пункті 8 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 1.2 р. 4 ППБУ зазначено, що електричні машини, апарати, обладнання, електропроводи та кабелі за виконанням та ступенем захисту повинні відповідати класу зони згідно з ПУЕ, мати апаратуру захисту від струмів короткого замикання та інших аварійних режимів, не зобов'язує електрощити обладнувати схемами комутації та вказувати номінальний струм апаратів захисту;

- порушення зазначені в пункті 9 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 2.3 р. З ППБУ не зобовязує нанесення порядкового номеру крана та номеру виклику пожежної охорони на дверцятах пожежних шафок;

- порушення зазначені в пункті 10 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 7 р. 2 ППБУ зазначає, що у приміщеннях на видимих місцях біля телефонів слід вивішувати таблички із зазначенням номера телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів, а п. 1.15 ППБУ а території об'єкта площею понад 3 га на вїздах (виїздах) повинні бути встановлені схеми території, в яких слід вказувати розміщення будівель, водойм, гідрантів, пірсів та градирень, під'їздів пожежних автомобілів до них, відсутні слова про вказівні знаки місць знаходження первинних засобів пожежогасіння;

- щодо пункту 11, то вогнегасники підприємства за договором, щорічно обслуговує організація яка має відповідну ліцензію. ФОП ОСОБА_8 приводить вогнегасники у відповідність згідно паспортів заводів виготовлювачів, які з находяться на підприємстві;

- щодо пункту 12, на виробничих дільницях відсутні вентиляційні камери;

- щодо пункту 13, чистка електрообладнання елеватора здійснюється систематично згідно графіка планово попереджувальних робіт;

- порушення зазначені в пункті 14 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 1.1 р. 5 передбачає що усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи;

- порушення зазначені в пунктах 15, 45, 46 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, а вимоги ДБН В.2.5-56:2014 не можуть бути застосовані до підприємства, оскільки в п. 1.2 даних норм чітко зазначено: ці будівельні норми встановлюють вимоги до обладнання обєктів СПЗ під час їхнього будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, зміни категорій приміщень і будинків за вибухопожежною і пожежного небезпекою за НАПБ Б.03.002;

- щодо пункту 16, в механізованому складі напільного зберігання в місці транспортування зерна через отвір у протипожежній стіні встановлено водяну завісу;

- щодо пункту 17, обробка дерев'яних конструкцій елементів покрівлі вогнезахисним розчином проводилась у 2006 році;

- щодо пункту 18, дерев'яні елементи покрівлі диспетчерської елеватора відсутні;

- порушення зазначені в пунктах 19, 24, 31, 37, 47, 50, 51, 56 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 2.23 р. 3 ППБУ передбачає кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, їхні конструктивні й планувальні рішення, умови освітленості, забезпечення незадимленості, протяжність шляхів евакуації, їх облицювання (оздоблення) повинні відповідати вимогам ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека обєктів будівництва», ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди», ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки», СНиП 2.09.02-85* «Производственные здания», ДБН В.2.3-15:2007 «Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів», ДБН В.2.2-28:2010 «Будинки адміністративного та побутового призначення», інших будівельних норм за видами будинків та споруд. Перелічені норми ДБН застосовуються до нового будівництва а не можуть застосовуватись до підприємства, оскільки всі обєкти ПАТ «Херсонський КХП» введено в експлуатацію відповідно до законодавства України приймальними комісіями до складу яких входили представники позивача;

- порушення зазначені в пунктах 21, 27 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 1.2 р. 5 ППБУ зазначає що будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2010 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту». Вимоги цих будівельних норм поширюються на проектування, монтування, уведення до експлуатування і технічне обслуговування систем протипожежного захисту (СПЗ), а саме: автоматичних систем пожежогасіння (АСПГ); систем пожежної сигналізації (СПС); систем оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей (СО); систем димо- та тепловидалення та підпору повітря (СДТ); систем централізованого пожежного спостереження (СЦПС); диспетчеризації. Зазначені вище СПЗ призначені для протипожежного захисту будинків, споруд, приміщень та устаткування різного призначення (далі - обєкти) під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту та експлуатування цих обєктів;

- порушення зазначені в пункті 22 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 1.4 р. 5 ПБУ передбачає, що будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5- 56:2010 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту». Як зазначалось вище дані норми розповсюджуються па нове будівництво, та не зобовязує підприємство укладати договори па обслуговування АПС;

- порушення зазначені в пункті 25, 26, 28, 29, 39, 48 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 2.3 р. 3 ППБУ передбачено, що тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах повинен відповідати вимогам ДБН В. 1.1-7-2002 «Пожежна безпека обєктів будівництва». Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватись у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, що перешкоджають нормальному зачиненню протипожежних дверей. Згідно ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека обєктів будівництва» дані норми поширюються на нове будівництво, розширення, реконструкцію, технічне переоснащення, реставрацію, капітальний ремонт будинків і приміщень різного призначення, сама назва ДБН говорить про будівництво а не про експлуатацію збудованого об'єкту;

- порушення зазначені в пункті 30 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 1.1 р. 4 ППБУ передбачає, що експлуатація електроустановок повинна відповідати вимогам ПУЕ, Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів, та не зобовязує розробляти проектну документацію на встановлення лінії фасування іноземного виробництва;

- порушення зазначені в пунктах 32, 55, 57, 60 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 1.2 р. 4 ППБУ передбачає, що електричні машини, апарати, обладнання, електропроводи та кабелі за виконанням та ступенем захисту повинні відповідати класу зони згідно з ПУЕ, мати апаратуру захисту від струмів короткого замикання та інших аварійних режимів та не зобовязує демонтувати вимикачі електроосвітлення та обладнувати депо та приміщення гаражів автоматичною сигналізацією;

- порушення зазначені в пунктах 33, 49 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 2.19 р. 3 ППБУ зазначає про вимоги під час організації і проведення масових заходів та не стосується пристроїв улаштованих на підлозі в складському приміщені складу готової продукції. На шляхах евакуації в даному приміщені немає перешкод які б перешкоджали вільній евакуації людей;

- порушення зазначені в пункті 34 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, повітропроводи на першому поверсі гранулярної зроблені з металевих конструкцій, а п.2.5 р. 3 ППБУ передбачає оброблення вогнезахисним покриттям деревяних конструкцій;

- щодо пункту 38, не забезпечення навішування переносних вогнегасників на вертикальні конструкції на висоті не більше 1.5 метрів від рівня підлоги не є порушенням «Правил пожежної безпеки» в розумінні пункту 3.10 розділу 5 «Правил пожежної безпеки», а є рекомендацією для їх розміщення. Згідно п.3.10 розділу 5 ППБУ переносні вогнегасники на підприємстві розміщуються у спеціальних тумбах, підставках;

- порушення зазначені в пункті 39 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені. На підприємстві встановлена цифрова міні АТС в окремому приміщенні, серверна має своє приміщення відокремлене від коридору;

- порушення зазначені в пункті 40 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, оскільки в приміщені відділу обслуговування електричних систем електророзетки встановлені в підрозетники відповідно вимогам ПУЕ та Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів;

- порушення зазначені в пунктах 41-44 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 1.1 р. 5 ППБУ передбачає що усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах. Всі необхідні журнали для обслуговування СПЗ знаходяться на підприємстві, а перевіряючими не можуть вимагатись інші журнали які передбачені ДБН В.2.5-56:2014 оскільки дані норми не застосовуються до товариства;

- порушення зазначені в пункті 51 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 2.23 р. 3 ППБУ передбачає відповідність вимогам ДБН В. 1.1-7- 2002 «Пожежна безпека обєктів будівництва», ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди», ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки», СНиП 2.09.02-85* «Производственные здания», ДБН В.2.3-15:2007 «Автостоянки і гаражі для легкових автомобілів», ДБН В.2.2- 28:2010 «Будинки адміністративного та побутового призначення», інших будівельних норм за видами будинків та споруд та не відноситься до проведення вогневих випробувань оздоблювального матеріалу;

- порушення зазначені в пункті 52 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 2.19 р. 3 ППБУ зазначає про вимоги під час організації і проведення масових заходів та не вказує на проміжок між сходовими маршами;

- порушення зазначені в пункті 53 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п. 2 р. 4 ППБУ містить заголовок «Опалення, вентиляція і кондиціювання» та не передбачає проведення чистки вентиляційних камер;

- порушення зазначені в пункті 54 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п.2.5 р. 3 ППБУ не передбачено обробляти металеві костури вогнезахисним розчином;

- порушення зазначені в пунктах 58, 59, 61 не відповідають нормативно правовому акту, вимоги якого порушені, п.2.5 р. 3 ППБУ передбачає, що дерев'яні конструкції в будинках усіх ступенів вогнестійкості, крім V, повинні піддаватися вогнезахисному оброблянню, за винятком вікон, дверей, воріт, підлоги, стелажів. Але навіс столярного цеху, навіс зварювального цеху та гаражі не є будинками, тому даний пункт не може застосовуватись як порушення;

- щодо пункту 63, відповідно до вимог ППБУ всі пожежні щити підприємства комплектуються згідно норм належності;

- щодо пункту 64, для забезпечення захисту вогнегасників на пожежних щитах від прямих сонячних променів на підприємстві виготовлено спеціальні ящики місткістю на три вогнегасники;

- щодо пункту 65, забезпечити всі виробничі, службові та адміністративні приміщення радіотрансляційними точками неможливо за відсутності їх у торговій мережі. На даний час в Україні відсутні підприємства, які виготовляють радіоприймачі провідної радіомережі;

- щодо пункту 66, підприємство відповідно до вимог законодавчого акту забезпечено в необхідній кількості відповідними медичними препаратами, сучасними антидотами та іншими фармацевтичними препаратами, втому числі киснем;

- щодо пункту 67, працівники підприємства і особовий склад формувань цивільного захисту забезпечені згідно норм респіраторами, як засобами індивідуального захисту;

- щодо пункту 68, графік проведення навчально-тренувальних занять і навчальних тривог по Положенню щодо розробки планів локалізації та ліквідації аварійних ситуацій і аварій (ПЛЛАС) не розроблено тому що підприємство отримало «Графік проведення спеціальних об'єктових навчань (СОН), спеціальних об'єктових тренувань (СОТ) та протипожежних тренувань (ПТ) цивільного захисту Суворовського району м. Херсона по 3- х річному циклу на 2014-2016 роки» затверджений Головою Суворовської районної у м. Херсоні ради та погоджений начальником ДСНС України в Херсонській області і Начальником управління з питань НС та ЦЗН м. Херсона міської ради. Об'єктові навчання та тренування передбачають відпрацювання у підрозділах підприємства ПЛЛАС;

- щодо пункт 69, розділ інженерно-технічних заходів цивільного захисту у складі проектної документації відсутній тому що підприємство не віднесено до відповідної категорії цивільного захисту;

- щодо пункту 70, фінансування витрат для повного і якісного забезпечення вимог техногенної безпеки здійснюється в необхідних обсягах , як приклад: ідентифікація, ПЛАСи, страхування, матеріальний резерв, утримання захисної споруди, проведення навчань і тренувань і т.д.;

- щодо пункту 71, в ст.76 Кодексу ЦЗ України не зазначено про необхідність підприємству мати документи щодо створення обєктового штабу з ліквідації НС техногенного та природного характеру та умов для його роботи, тому посилання на дану статтю є необґрунтованим, а відсутність такої документації не приводить до порушення норм законодавства;

- щодо пункту 72, статтею 33 Кодексу цивільного захисту України передбачені загальні положення про заходи евакуації. Посилання на дану статтю є необґрунтованим та не приводить до порушення норм законодавства. На підприємстві розроблено Положення про евакуаційну комісію", яку очолює підготовлений у НМД ЦЗ та БЖД Херсонської області начальник відділу кадрів, «Порядок проведення евакуації адміністрації, робітників, службовців та членів їх сімей ПАТ «Херсонський КХП» в разі загрози та виникнення надзвичайних ситуацій» та інші документи щодо евакуації;

- щодо пункту 73, на підприємстві встановленні знаки які позначають місця переходів залізничних колій, зроблена спеціальна розмітка, встановлені знаки для водіїв автотранспорту;

- щодо пункту 74, для цього на внутрішніх стінах складу зроблена спеціальна розмітка. Відповідальність за перевищення загрузки складу несуть змінний майстер елеватора і начальник цеху;

- щодо пункту 75, перевіряючий посилається на нормативно правовий документ який

не діє;

- щодо пункту 77, заміну протипилових фільтрів (ФЯР) в захисній споруді проведено.

При цьому доказів правомірності дій відповідача суду не надано, оскільки посадові особи позивача до проведення позапланової перевірки, яка б засвідчила факт усунення порушень, допущені не були, а додані до матеріалів справи копії службових записок, фотоматеріалів датованих груднем місяцем 2015 року, численних актів датованих після 10 серпня 2015 року та ін. не дають можливості оцінити ступінь усунення порушень без про ведення позапланової перевірки.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Кодексом цивільного захисту України.

Порядком проведення перевірок органами Державної інспекції техногенної безпеки України, затвердженої Наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України 25.05.2012 № 863 (далі - Порядок проведення перевірок) визначено механізм здійснення органами Державної інспекції техногенної безпеки України заходів державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту.

За змістом п. 2.1 Порядку проведення перевірок державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки (далі - Держпожтехногеннагляд) здійснюється шляхом проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 2.2 Порядку проведення перевірок визначено планові перевірки суб'єктів господарювання здійснюються відповідно до квартальних планів-графіків, які затверджуються керівником відповідного органу Держтехногенбезпеки України до 20 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому.

Періодичність здійснення планових перевірок суб'єктів господарювання визначається відповідно до Критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29 лютого 2012 року N 306.

Переліки суб'єктів господарювання із зазначенням найменування суб'єкта господарювання, ідентифікаційного коду юридичних осіб або прізвища, імені, по батькові фізичної особи - підприємця (відповідно до Закону України "Про захист персональних даних"), місцезнаходження, місяця проведення планової перевірки, яку заплановано на відповідний календарний рік, оприлюднюються на офіційному веб-сайті Держтехногенбезпеки України та його територіальних органів не пізніше 25 грудня року, що передує плановому.

За змістом п.п. 2.5, 2.6 Порядку проведення перевірок для здійснення планової або позапланової перевірки суб'єктів господарювання орган Держтехногенбезпеки України видає наказ про проведення перевірки.

На підставі наказу оформляється посвідчення на проведення перевірки, що підписується керівником або уповноваженою ним особою відповідного органу Держтехногенбезпеки України та реєструється у Журналі реєстрації посвідчень на проведення перевірки.

Орган Держтехногенбезпеки України не пізніше ніж за десять календарних днів до дня здійснення планової перевірки надає/вручає особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі (відповідальній посадовій особі) суб'єкта господарювання повідомлення про проведення планової перевірки (п. 2.8 Порядку проведення перевірок).

Повідомлення про проведення перевірки вручено уповноваженому представнику відповідача 14 липня 2015 року о 14 годині (т.1 а.с.27).

Відповідно до змісту п.п 3.10-3.12 Порядку проведення перевірок за результатами проведеної перевірки суб'єкта господарювання посадовою особою органу Держтехногенбезпеки України складається Акт перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб згідно з уніфікованою формою.

Посадова особа органу Держтехногенбезпеки України зазначає в Акті перевірки стан додержання і виконання вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники Акта перевірки підписуються посадовими особами органу Держтехногенбезпеки України, які здійснювали перевірку, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом, а також іншими особами, які брали участь у перевірці.

Судом встановлено, що позивачем дотримано зазначений Порядок проведення перевірок, доказів протилежного сторони суду не надали.

Згідно статті 1 Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗ України) він регулює відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, ОСОБА_3 міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Київ та Севастополь, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення (ч.2 ст.64 КЦЗ України).

Таким територіальних органом на території Херсонської області є позивач.

До повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо - небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей (пп.12 ч.1 ст.67 КЦЗ України) .

Посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляду сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом. У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом (ч.1,2 ст.68 КЦЗ України).

Підставами для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів у т.ч. є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об'єктів або об'єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; відсутність на об'єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту (ст.70 КЦЗ України).

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2 ст.70 КЦЗ України).

Преамбула до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачає, що цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Дія цього Закону поширюється на відносини, пов'язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (ч.1 ст.2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).

Права та обовязки позивача передбачені в КЦЗ України, а Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» регулює державний нагляд в сфері господарської діяльності та встановлює права та обовязки учасників цих відносин.

Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» є спеціальним для спірних правовідносин.

Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом. Застосовані адміністративним судом заходи реагування за позовом органу державного нагляду (контролю), а також вжиті органом державного нагляду (контролю) заходи, обґрунтованість яких підтверджена адміністративним судом, скасовуються адміністративним судом у порядку, встановленому процесуальним законом.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Вказана норма закону імперативно зобов'язує орган державного нагляду (контролю) звернутись до суду з відповідним позовом за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг. В той же час, обов'язок органу державного нагляду (контролю) щодо складання припису виникає тільки у разі такої необхідності, тобто норма закону дозволяє органу державного нагляду (контролю) складати припис на власний розсуд, у разі якщо на його думку, в цьому є необхідність.

Позивачем складено припис від 10 серпня 2015 року з терміном усунення порушень до 01 листопада 2015 року та належним чином вручено його уповноваженому представнику відповідача.

Дослідження питання чи виявленні в акті перевірки порушення створюють загрозу життю та здоров'ю людей, а відповідно чи є у ГУ ДСНС України у Херсонській області підстави звертатись до суду з позовом щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств тощо, відповідно до ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, виходить за межі дослідження питань, які мають значення для правильного вирішення даної справи та розглядаються адміністративним судом у справі за відповідним позовом органу державного нагляду (контролю) про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств тощо.

Аналогічна правова позиція стосовно обовязку державного органу звернутись до суду з відповідним позовом за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг та дослідження питання виявлених під час перевірки порушень викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 02 липня 2015 року в справі № К/800/36561/14.

Щодо застосування вимог Порядку проведення перевірок органами Державної інспекції техногенної безпеки України (затвердженого Наказом МНС України від 25.05.2012 року №863) та інших нормативно-правових актів стосовно даних правовідносин суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.4 ст.9 КАС України у разі невідповідності нормативно-правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов'язковість якого надана Верховною ОСОБА_3 України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу.

У роз'ясненні Пленуму Верховного Суду України, яке міститься в Постанові від 01.11.1996 р. № 9 "Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя" (пункт 5) зазначено, що судам необхідно виходити з того, що нормативно-правові акти будь-якого державного чи іншого органу, зокрема постанови і розпорядження Кабінету Міністрів України, накази та інструкції міністерств і відомств, підлягають оцінці на відповідність як Конституції, так і закону. Якщо при розгляді справи буде встановлено, що нормативно-правовий акт, який підлягав застосуванню, не відповідає чи суперечить законові, суд зобов'язаний застосувати закон, який регулює ці правовідносини.

Суд застосовує насамперед норми Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Кодексу цивільного захисту України, яких в даному конкретному випадку цілком достатньо для однозначної оцінки спірних правовідносин.

Оцінюючи наявні докази, суд дотримується позиції, вказаної у рішенні Європейського суду з прав людини, яку він висловив в справі «Федорченко та Лозенко проти України» (заява N 387/03, §53), відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

Викладені в акті перевірки порушення, в своїй сукупності (навіть без врахування пунктів №№4,6,7,8,9,10,32,35,36,49,54,75), можуть спричинити настання негативних наслідків та створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, які знаходяться у приміщеннях відповідача, а також особам які будуть здійснювати гасіння пожежі, у разі її виникнення, оскільки порушення правил пожежної та техногенної безпеки в будь-якому випадку прямо чи опосередковано створюють загрозу життю та здоров'ю людини.

Окремо суд бере до уваги належним чином зафіксований факт недопущення 20 листопада 2015 року заступником голови правління ПАТ «Херсонський КХП» посадових осіб позивача до проведення позапланової перевірки усунення порушень, викладених в приписі від 10 серпня 2015 року, який дана особа власноручно і отримувала.

Згідно зі статтею 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Оцінка судом обставин справи базується на наданих доказах, їх належності та переконливості, в поєднанні з принципами КАС України.

Як передбачає ч.2 ст.8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Обовязковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визнана джерелом права.

Вирішуючи питання стосовно застосування практики Європейського суду з прав людини, суд бере до уваги, що, стаття друга Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 р., набула чинності для України 11.09.1997 р.) (далі-Конвенція), закріплює право на життя також покладає на органи державної влади в тому числі позитивний обов'язок держави створити необхідні правові умови для захисту життя людини. Зокрема в 2002 році Європейський суд з прав людини значно розширив стандарт ст.2 Конвенції, визнавши обов'язок держави вжити належних заходів для захисту життя від реальної та нагальної небезпеки, про яку органи державної влади знали або повинні були знати.

Так, в рішеннях Європейського суду з прав людини зазначено: "(...) стаття 2 стосується не тільки позбавлення життя, що є наслідком використання сили представниками держави, але й також відповідно до першого речення частини першої встановлює позитивний обов'язок держави вжити належних заходів для охорони життя тих, хто знаходиться під її юрисдикцією. Суд вважає, що цей обов'язок повинен тлумачитись таким чином, аби мати застосування в контексті будь-якої діяльності, як публічної так і ні, за якою на кон може бути поставлене право на життя і тим більше у випадках промислової діяльності, яка в силу свого характеру є небезпечною (...)" (Oneryildiz v. Turkey, 2002, Mastromatteo v. Italy, 2002, Paul and Audrey Edwards v. United Kigdom, no 46477/99 §54 ECHR, 2002-II та ін.).

Таким чином, вирішуючи дану справу, суд, насамперед, виходить з принципів забезпечення безпеки життя людей .

Положення ст. 9 КАС України передбачає, що суди при вирішенні справи керуються принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.

Частиною 1 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Позивач належними доказами підтвердив правомірність своїх вимог, натомість наявні в матеріалах справи докази та позиція відповідача, зафіксована серед іншого в акті про недопущення по проведення позапланової перевірки від 20 листопада 2015 року, а також документи та матеріали складені після 10 серпня 2015 року, не дають суду підстав для висновку про правомірність дій відповідача.

З урахуванням зазначеного, на підставі встановлених фактів, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Суд роз'яснює відповідачу, що у відповідності до частин 12-13 ст. 183-2 КАС України особа має право подати заяву про скасування заходів реагування, застосованих судом за результатом розгляду справи, передбаченої пунктом 5 частини першої цієї статті, якщо обставини, які стали підставою для вжиття заходів реагування, перестали існувати або усунуті, що підтверджується відповідними доказами. Така заява подається до адміністративного суду, який прийняв постанову про застосування відповідних заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Заява про скасування заходів реагування підлягає розгляду та вирішенню суддею одноособово з повідомленням осіб, які беруть участь у справі, протягом п'яти днів з дня її отримання судом. Неприбуття у судове засідання осіб, яким належним чином повідомлено про час і місце розгляду, не перешкоджає розгляду такої заяви. У разі якщо суд дійде висновку про можливість ухвалення законного судового рішення без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі, він розглядає заяву у порядку письмового провадження.

За результатами розгляду заяви суд постановляє ухвалу про задоволення заяви або про відмову в її задоволенні, яка не підлягає оскарженню.

Відмова у задоволенні заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою про скасування заходів реагування.

Пунктом 10 частини 1 ст. 256 КАС України передбачено, що негайно виконуються постанови суду про повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо це загрожує життю та/або здоров'ю людей.

Згідно ст. 257 КАС України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання судових рішень в адміністративних справах можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання.

Враховуючи зазначені положення ст. 257 КАС України та з метою забезпечення ефективності даного рішення, його реального виконання в найкоротші строки, а також задля забезпечення безпеки життя і здоров'я людей, які є найвищою соціальною цінністю держави, суд вважає за необхідне встановити спосіб, строки і порядок виконання судового рішення.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для задоволення позову шляхом застосування заходів реагування в сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень на території ПАТ "Херсонський комбінат хлібопродуктів", розташованого за адресою: м. Херсон, вул. Порт - Елеватор, 5, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, встановивши спосіб виконання даного рішення суду шляхом заборони ПАТ "Херсонський комбінат хлібопродуктів" використовувати за цільовим призначенням приміщення та територію (місце розташування: м. Херсон, вул. Порт - Елеватор, 5), окрім робіт, пов'язаних із усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, до повного усунення порушень.

На підставі вимог частини 3 статті 160 КАС України, в судовому засіданні 10 лютого 2016 року проголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Судові витрати розподілити відповідно до приписів ст. 94 КАС України.

Керуючись ст.ст. 7, 8, 9, 14, 71, 86, 94, 158 163, 256, 257 КАС України, суд, -

постановив:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області до Публічного акціонерного товариства "Херсонський комбінат хлібопродуктів" про вжиття заходів реагування під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності задовольнити.

Застосувати до публічного акціонерного товариства "Херсонський комбінат хлібопродуктів" (код ЄДРОПУ 00952367) заходи реагування в сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень на території ПАТ "Херсонський комбінат хлібопродуктів", розташованого за адресою: м. Херсон, вул. Порт - Елеватор, 5, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Встановити спосіб виконання судового рішення шляхом заборони ПАТ "Херсонський комбінат хлібопродуктів" використовувати за цільовим призначенням приміщення та територію (місце розташування: м. Херсон, вул. Порт - Елеватор, 5), окрім робіт, пов'язаних із усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, до повного усунення порушень.

Постанова підлягає негайному виконанню.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Одеського апеляційного адміністративного суду через Херсонський окружний адміністративний суд апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги на постанову суду одночасно надсилається особою, яка її подає, до Одеського апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ст. 186 КАС України, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст постанови виготовлено та підписано суддею 15 лютого 2016 року.

Суддя Кузьменко Н.А.

кат. 5.1.2.