Справа № 826/16382/15
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2016-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії:

головуючого судді Шулежка В.П., судді Іщука І.О., судді Погрібніченка І.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Теремок» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Теремок» (далі – позивач, ОК «ЖБК «Теремок») до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі – відповідач, ДАБІ України) про визнання протиправним та скасування наказу від 21.07.2015 № 89 «д» про скасування реєстрації декларації про готовність об’єкта до експлуатації.

В обґрунтування позовних вимог ОК «ЖБК «Теремок» зазначив про відсутність підстав для віднесення спірного об’єкта будівництва до об’єктів самочинного будівництва, а саму перевірку відповідачем проведено з порушенням встановленого законодавством порядку та без урахування інтересів позивача.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні просив у задоволенні позову відмовити з підстав правомірності оспорюваного наказу.

Представники позивача та відповідача подали клопотання про розгляд справи в подальшому за їх відсутності.

З огляду на викладене, з урахуванням положень ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства (далі – КАС) України, суд дійшов висновку про доцільність розгляду справи в порядку письмового провадження на підставі наявних матеріалів справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, з’ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об’єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

На виконання вказаної постанови, відповідачем прийнято наказ про проведення позапланової перевірки від 02.07.2015 №664, направлення від 07.07.2015 б/н, на підставі яких відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил будівництва ОК «ЖБК «Теремок» на вулиці Академіка Вільямса, 2г/2д у Голосіївському районі м. Києва.

За результатами перевірки відповідачем установлено, що відповідно до отриманих позивачем містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, виданих Головним управлінням містобудування та архітектури Київської міської ради від 18.05.2012 № 6351/0/18-1/009-12, поверховість об’єкта будівництва становить 4 поверхи (в тому числі цоколь та мансарда).

Водночас, у декларації про готовність об’єкта до експлуатації «Будівництво житлового будинку по вул. Академіка Вільямса, 2г/2д у Голосіївському районі м. Києва», подану замовником будівництва ОК «ЖБК «Теремок» позивач зазначив поверховість будинку – 4. У свою чергу, на час перевірки, що зафіксовано у долучених до матеріалів справи копіях фотознімків об’єкта будівництва, будинок мав 4 повноцінних поверхи та мансардний і цокольний поверхи.

Вважаючи вказаний наказ відповідача протиправним, ОК «ЖБК «Теремок» звернувся з даним позовом до суду.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об’єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог з огляду на таке.

Згідно із статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 №687-XIV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Державний контроль та нагляд у системі центрального органу виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Статтею 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об'єктів будівництва.

Суб'єкти містобудування зобов'язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об'єктів.

Проектування та будівництво об'єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів;

6) реєстрація права власності на об'єкт містобудування.

Частиною 1 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (чинного та в редакції на момент реєстрації оскаржуваної декларації) передбачено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I-III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Форма декларації про готовність об'єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України (ч. 2 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

На підставі зазначеної статті Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 затверджено Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, який і визначає процедуру прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів (далі – Порядок №461).

Згідно п. 17 вказаного Порядку №461 (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) реєстрація декларації здійснюється з дотриманням вимог Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності». Декларація приймається в дозвільному центрі за місцезнаходженням об'єкта. Реєстрацію декларації здійснює Інспекція за місцезнаходженням об'єкта на безоплатній основі.

Відповідно до вимог п. 18 цього ж Порядку замовник (його уповноважена особа) подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення до Інспекції два примірники декларації за формою згідно з додатком 1. У разі подання декларації до дозвільного центру він передає її Інспекції не пізніше наступного робочого дня. Один примірник декларації після проведення реєстрації повертається замовнику, а другий - залишається в Інспекції, яка її зареєструвала.

За змістом п.п. 20, 21 зазначеного Порядку №461 інспекція перевіряє протягом десяти робочих днів з дати подання (надходження) до неї декларації повноту даних, зазначених у ній, та реєструє декларацію. У разі коли декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, Інспекція повертає її на доопрацювання з обґрунтуванням підстав повернення у строк, передбачений для її реєстрації. Після усунення недоліків, що стали підставою для повернення декларації на доопрацювання, замовник може повторно звернутися до Інспекції для реєстрації декларації.

Отже, як передбачено вказаним Порядком, відповідач при прийнятті рішення про реєстрацію декларації керується лише даними, що зазначені у декларації та наданих документах, проводить перевірку правильності заповнення декларації.

За змістом п. 19 вказаного Порядку та ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» саме замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації, та за експлуатацію об'єкта без зареєстрованої декларації.

Тобто, виходячи із положень зазначених нормативних актів, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві при вирішенні питання про реєстрацію спірної декларації повинна перевірити повноту даних, зазначених у декларації. Відповідальність же щодо повноти та достовірності даних, зазначених у цій декларації, покладається на замовника.

Разом з тим, як передбачено статтею 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», згідно вимог частини 2 якої у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Також, пункт 29 Порядку №461 передбачено, що у разі виявлення Інспекцією недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об’єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню Інспекцією.

Інспекція скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу та виключає запис про її реєстрацію з єдиного реєстру протягом п'яти робочих днів з дня виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у декларації, які є підставою вважати об'єкт самочинним будівництвом.

Під виявленням недостовірних даних у зареєстрованій декларації розуміється встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації.

Зі змісту прийнятого відповідачем наказу від 21.07.2015 № 89 «д» вбачається, що підставою для скасування реєстрації декларації став факт внесення позивачем до неї недостовірних даних в частині зазначення поверховості будинку.

Як пояснив представник відповідача в судовому засіданні, під час виїзду на місце знаходження позивача з метою проведення позапланової перевірки посадовій особі Департаменту державного архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві доступу до об’єкта не надано, власник та посадові особи підприємства були відсутні, що унеможливило проведення позапланової перевірки. У зв’язку з чим Департаментом державного архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві надіслано лист від 14.07.2015 №10/26-34/1407/02/3-Гл до позивача – замовника будівництва щодо необхідності прибуття до відповідача з документами необхідними для проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, враховуючи вимоги, викладені у постанові слідчого відділу Голосіївського РУ ГУ МВС України в м. Києві про призначення позапланової перевірки від 23.06.2015, відповідно до п. 7 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідачем надіслано лист від 08.07.2015 №10/26-24/0807/02/3-Гл до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з проханням надати інформацію щодо отримання замовником будівництва ОК «ЖБК «Теремок» містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на вул. Академіка Вільямса, 2г/2д у Голосіївському районі м. Києва.

Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надіслано відповідь та надіслано копії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на будівництво.

У містобудівних умовах та обмеженнях забудови земельної ділянки на будівництво садибного житлового будинку господарських будівель і споруд на вул. Академіка Вільямса, 2г/2д у Голосіївському районі м. Києва, виданих Головним управлінням містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18.05.2012 №6351/0/18-1/009-12, в основних техніко-економічних показниках об’єкта будівництва вказано поверховість (в тому числі цоколь і мансарда) – 4 поверхи.

В той же час, у декларації про готовність до експлуатації житлового будинку по вул. Академіка Вільямса, 2г/2д у Голосіївському районі м. Києва» в основних показниках об’єкта зазначено – 4 поверхи + мансардний.

Тобто, на момент перевірки житловий будинок мав 4 повноцінних поверхи, мансардний та цокольний поверхи, замість 4 поверхів (в тому числі цокольний і мансардний) як передбачено вимогами містобудівних умов та обмежень.

Відповідно до пункту 9 додатку Б ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» передбачено, що при визначеності поверховості надземної частини будинку до кількості поверхів включають усі надземні поверхи (включаючи мансардний).

Відповідно до додатку Б ДБН В.2.2-15-2005. поверх мансардний (мансарда) - поверх у горищному просторі, фасад якого повністю або частково утворений поверхнею (поверхнями) похилої чи ламаної покрівлі.

Таким чином, замовником будівництва побудовано чотириповерховий житловий будинок з цокольним та мансардним поверхом, що не відповідає вихідним даним, відтак, у декларації про готовність до експлуатації житлового будинку по вул. Академіка Вільямса, 2г/2д у Голосіївському районі м. Києва позивачем подані недостовірні дані, чим порушено вимоги ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Позивачем жодним чином не спростовано встановлений відповідачем факт будівництва житлового будинку кількістю 4 повноцінних поверхів, мансардний та цокольний поверхи та внесення до спірної декларації інформації, що містить недостовірні дані щодо такої кількості.

Саме за викладених обставин, відповідач дійшов висновку про недостовірність даних поданої позивачем декларації, що є підставою для її скасування.

Підсумовуючи вищевикладене, беручи до уваги встановлення відповідачем недостовірності даних поданої позивачем декларації про готовність об’єкта до експлуатації, які є підставою вважати об'єктом самочинного будівництва, суд дійшов висновку про те, що відповідачем правомірно скасовано зазначену декларацію та видано наказ від 21.07.2015 № 89 «д», тому правові підстави для визнання протиправним та скасування оскаржуваного наказу відсутні.

Відповідно до частини першої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В даному випадку відповідачем доведено правомірність своїх дій.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог і відсутність підстав для їх задоволення.

Згідно положень статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, відшкодування судового збору позивачу не підлягає.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позовних вимог обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Теремок» відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Окружного адміністративного суду міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Головуючий суддя В.П. Шулежко

Суддя І.О. Іщук

Суддя І.М. Погрібніченко