Справа № 802/3992/15-а
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2016-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

м. Вінниця

08 лютого 2016 р. Справа № 802/3992/15-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дмитришеної Р.М.,

суддів: Богоноса М.Б.

ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання: Могиль Т.О.

представника відповідача: ОСОБА_2

за відсутності позивача

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом: адвоката ОСОБА_3

до: Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області в особі Дисциплінарної палати Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області

про: визнання протиправними дій та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов позов адвоката ОСОБА_3 до Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області в особі Дисциплінарної палати Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області про визнання протиправними дій та скасування рішення.

Ухвалою суду від 10.12.2015 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у судовому засіданні.

В подальшому у судові засідання, призначені на 09:30 год. 29.01.2016 та 11:00 год. 08.02.2016 позивач на виклик суду двічі не з'явився, у зв'язку з чим судом на обговорення поставлено питання про залишення позовної заяви адвоката ОСОБА_3 без розгляду з підстав, встановлених пунктом 4 частини 1 статті 155 КАС України.

Представник відповідача щодо залишення без розгляду позовної заяви у цій справі не заперечувала, зважаючи на повторну неявку позивача в судове засідання без поважних причин.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, заслухавши думку представника відповідача, суд доходить висновку про наявність процесуальних підстав для залишення без розгляду позовної заяви адвоката ОСОБА_3.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 12 КАС України особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки, не можуть бути обмежені у праві на отримання в адміністративному суді як усної, так і письмової інформації щодо результатів розгляду справи. Ніхто не може бути обмежений у праві на отримання в адміністративному суді інформації про дату, час і місце розгляду своєї справи та ухвалені в ній судові рішення.

Пунктом 1 частини 3 статті 49 КАС України особам, які беруть участь у справі, надано право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів. Водночас згідно з ч. 2 ст. 49 КАС України на таких осіб покладено обов'язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Отже, учасники судового процесу, крім наявних у них прав, наділені також певними процесуальними обов'язками, що кореспондуються з правами інших осіб, які беруть участь у справі, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом.

При цьому процесуальні права і обов'язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, враховуючи принцип рівності, не можуть визнаватися більш або менш важливими, ніж права і обов'язки іншої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач у першу чергу має активно використовувати власні процесуальні права, не зловживаючи ними, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права йому надані. Натомість визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа ОСОБА_4 проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Якщо особи які беруть участь у справі, не можуть з поважних причин прибути до суду, то в силу вимог ч. 2 ст. 40 КАС України вони зобов'язанні завчасно повідомити суд про неможливість прибуття та відповідні причини. "Завчасно" означає необхідність повідомити у такі строки, щоб у суду була інформація про це не пізніше початку судового засідання.

Частиною 3 статті 33 КАС України передбачено, що судовий виклик або судове повідомлення осіб, які беруть участь у справі, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур'єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки, складеного відповідно до статті 34 цього Кодексу факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), електронною поштою, телефонограмою, опублікування у друкованому засобі масової інформації.

Положеннями ст. 38 КАС України визначено, зокрема, можливість повідомлення осіб, які беруть участь у справі незалежно від того чи є вони суб'єктом владних повноважень про судовий розгляд справи шляхом направлення тексту повістки на адресу електронної пошти, номер факсу (телефаксу) у разі якщо вони зазначили такі відомості і не висловили заперечень проти їх використання. При цьому, положення статті зобов'язують таких осіб негайно підтвердити суд за допомогою електронної пошти, факсу (телефаксу) про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду і приєднується секретарем судового засідання до справи. Таке підтвердження є достатнім доказом належності повідомлення суб'єкта владних повноважень про дату, час і місце судового розгляду. Якщо протягом двох робочих днів з дня направлення тексту повістки підтвердження не надійшло, секретар судового засідання складає про це довідку, що приєднується до справи і є достатнім доказом належності повідомлення суб'єкта владних повноважень про дату, час і місце судового розгляду.

У позовній заяві позивач вказав номер своєї електронної адреси та номер телефону. В ході судового засідання 11.12.2015 судом ставилося питання щодо можливості повідомлення позивача про час, дату та місце судового засідання шляхом використання електронної пошти та номеру телефону, що зазначені останнім у позовній заяві. Адвокат ОСОБА_3 не заперечував щодо повідомлення його про судовий розгляд справи в порядку визначеному ч. 2 ст. 38 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КАС України повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за три дні до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Повістка у справах, для яких встановлено скорочені строки розгляду, має бути вручена у строк, достатній для прибуття до суду.

Ухвалою суду від 10.12.2015 закінчено підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду.

У судове засідання, призначене на 21.01.2016, позивач не з'явився, однак подав через відділ прийому суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку із його хворобою. Просив призначити наступне судове засідання у справі з урахуванням "прогнозованого видужування та вже призначених іншими судами і суддями справ за його участі, на вільні станом на 21.01.2016 робочі часи".

Так, судом враховано вказані ОСОБА_3 вільні дати та час та відкладено розгляд даної адміністративної на зручний для нього час, а саме на 29.01.2016 о 09:30.

Як слідує із матеріалів справи, судом вчинені усі необхідні дії для належного повідомлення позивача про час, дату та місце судового розгляду справи 29.01.2016, а саме: 21.01.2016 секретарем судового засідання направлено на електронну адресу адвоката ОСОБА_3, що зазначена ним у позовній заяві, повістку про виклик до суду про що складено відповідну довідку (а.с. 212). У зв'язку із не направленням позивачем підтвердження про отримання судової повістки, керуючись вимогами ст. 38 КАС України, секретарем судового засідання складена довідка від 23.01.2016 про відсутність такого підтвердження (а.с. 214).

Крім того, працівниками апарату суду здійснювалися неодноразові дзвінки за номером телефону адвоката ОСОБА_3, що вказаний ним у позовній заяві. Однак за абоненським номером ніхто не відповідав, про що складено відповідну довідку (а.с. 210а).

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 220), документи про виклик у суд на судове засідання 08.02.2016 були отримані позивачем під розписку 02.02.2016 за тією ж адресою, що зазначена у позовній заяві (м. Вінниця, вул. Соборна, 8, а/с 8084).

Отже, про дату, час і місце судового розгляду адміністративної справи позивач повідомлявся завчасно та у визначеному законом порядку. Проте у судове засідання 08.02.2016 не з'явився повторно без поважних причин, свого представника для участі в судовому розгляді не забезпечив, заяви (клопотання) про відкладення розгляду справи або розгляд справи за його відсутності до початку судового засідання у справі не подав.

Пунктом 4 частини 1 статті 155 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Норму аналогічного змісту закріплено законодавцем у ч. 3 ст. 128 КАС України.

З огляду на викладене та враховуючи те, що позивач повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин, не подавши при цьому заяви про розгляд справи за його відсутності, суд доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви у даній справі без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України.

З урахуванням вимог вказаної норми закону та беручи до уваги, що позивачем не вчинено процесуальних дій, спрямованих на забезпечення розгляду справи у суді, провадження у якій відкрито за його ж заявою, констатуючи факт порушення позивачем вимог ч. 2 ст. 49 КАС України щодо зобов'язання осіб добросовісно користуватися належними їм правами і неухильно виконувати процесуальні обов'язки, суд вбачає, що позивач без поважних причин не прибув у судове засідання, а тому постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, що не позбавляє права особи повторно звернутись з позовом до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 155, ст. ст. 165, 186, 254 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

адміністративний позов адвоката ОСОБА_3 до Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області в особі Дисциплінарної палати Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області про визнання протиправними дій та скасування рішення - залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України. Відповідно до ст. 186 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 цього Кодексу, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Головуючий суддя Дмитришена Руслана Миколаївна

Суддя: Богоніс Михайло Богданович

Суддя: Дончик Віталій Володимирович