Справа № 826/14201/15
Суддя: Данилишин В.М.
Дата ухвалення: 2016-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Данилишина В.М. розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс Холдинг", третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю "Інвест-Регіон", про застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі - позивач) до товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс Холдинг" (далі - відповідач) про застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення роботи АЗС відповідача №R4035 за адресою: вулиця Оранжерейна, будинок №1 у Шевченківському районі міста Києва (далі - АЗС), шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщень.

В обґрунтування позову зазначено, що за наслідками перевірки відповідача встановлено порушення ним вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, які працюють, перебувають на підприємстві, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Відповідною ухвалою суду, згідно з п. 5 ч. 1 ст. 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), відкрито скорочене провадження в адміністративній справі.

Ухвалою суду від 05 жовтня 2015 року прийнято рішення про вихід зі скороченого провадження та призначено справу до розгляду у судовому засіданні, а також допущено товариство з обмеженою відповідальністю "Інвест-Регіон" (далі - ТОВ "Інвест-Регіон") до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача.

Під час переходу до розгляду справи по суті представник позивача підтримав позов та просив задовольнити його повністю з підстав, зазначених у ньому та наданих на його обґрунтування доказах, а представник відповідача не визнав позов та просив відмовити у його задоволенні повністю з підстав, зазначених у письмових запереченнях проти позову, наданих суду разом із доказами на їх обґрунтування.

Представник третьої особи у відповідні судові засідання не прибув, хоча про дати, час та місце судового розгляду справи третя особа повідомлена належним чином, заява про розгляд справи за відсутності його представника до суду не надійшла.

Ухвалою суду від 02 листопада 2015 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про призначення у справі судової експертизи.

Враховуючи викладене та зважаючи на достатність наявних у матеріалах справи доказів для розгляду та вирішення справи по суті, у відповідному судовому засіданні судом, відповідно до ч.ч. 4, 6 ст. 128 КАС України, прийнято рішення про подальший розгляд та вирішення справи у порядку письмового провадження.

Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв’язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об’єктивному дослідженні, суд -

ВСТАНОВИВ:

На підставі наказу від 25 травня 2015 року №45 "Про проведення планових перевірок" посадовою особою Шевченківського районного управління ГУ ДСНС України у м. Києві у період з 08 по 26 червня 2015 року проведено планову перевірку АЗС відповідача, за результатами якої 26 червня 2015 року складено акт №144 перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб (далі - акт перевірки №144), згідно з яким, під час проведення перевірки виявлено недотримання відповідачем вимог пожежної безпеки, а саме:

- приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки;

- допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі;

- пожежний щит не забезпечено засобами пожежогасіння: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 х 2 м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт;

- відстань від операторської АЗС до найближчої роздавальної колонки менше 9 м;

- майданчик для АЦ не огороджено по периметру бортиком висотою не менше як 0,2 м. Місця в'їзду (виїзду) на майданчик для АЦ не облаштовано похилими підвищеннями (пандусами) з ухилом не менше як 2 %;

- протипожежні розриви від АЗС та резервуарного парку до прилеглих будівель не відповідають вимогам будівельних норм;

- не розроблено та не погоджено з позивачем графік проведення учбово-тренувальних занять і учбових тривог за ПЛАСом;

- не наданий наказ про створення об'єктової комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій;

- не проведено розрахунків потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту;

- на під'їздах до АЗС не влаштована додаткова смуга накопичення транспортних засобів завширшки, що дорівнює основній смузі руху, але не менше 3,0 м, впродовж 50 м до в'їзду на АЗС та 15 м від виїзду з неї. Довжину переходу від основної ширини проїжджої частини до додаткової смуги накопичення слід приймати не менше 15 м.

Суд не погоджується з доводами представника позивача щодо наявності підстав для задоволення позову, виходячи з оцінки наявних у матеріалах справи доказів, а також аналізу наступних норм та обставин.

Так, згідно зі ст. 1, ч. 1 ст. 5, абзацом 1 ч. 5 ст. 4, ч. 7 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб’єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Планові заходи здійснюються відповідно до річних або квартальних планів, які затверджуються органом державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому, або до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому.

Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Згідно зі ст.ст. 64, 66, ч. 2 ст. 68, п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров’ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об’єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об’єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Тобто, як вбачається з вище викладених норм, орган, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акта, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об’єктів, окремих виробництв, надання послуг.

При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Як з’ясовано судом у ході розгляду справи, позивач із вимогою про застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення роботи АЗС відповідача звернувся на підставі акту перевірки №144, у якому зафіксовано виявлені у ході перевірки порушення відповідачем законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки.

Поряд з цим, у матеріалах справи міститься копія акту від 16 жовтня 2015 року №116 перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб (далі - акт перевірки №116), з якого вбачається, що залишились неусунутими наступні порушення, вказані в акті перевірки №144:

- майданчик для АЦ не огороджено по периметру бортиком висотою не менше 0,2 м.;

- не виконані додаткові смуги накопичення транспортних засобів на виїзді з території АЗС на автомобільну дорогу довжиною не менше 15 м і на в’їзді на територію довжиною не менше 50 м та шириною 3,5 м.

Крім того, у складі проекту капітального ремонту та технічного переоснащення, розробленого та погодженого у встановленому порядку у 2014 році, було розроблено розділ проекту "Організація дорожнього руху на існуючій АЗС", яким встановлені вимоги стосовно смуги накопичення та отримано погодженням від управління державної автомобільної інспекції Головного управління МВС України у місті Києві.

Суд також звертає увагу, що аналогічні порушення, зазначені в акті перевірки №116, були встановлені позивачем в акті перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб №220 від 12 березня 2014 року, у зв’язку з чим, постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 квітня 2014 року в адміністративній справі №826/4179/14 (далі - постанова) до відповідача були застосовані заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення подальшої роботи АЗС шляхом відключення джерела електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщення вказаної автозаправної станції.

При цьому, у зв’язку з тим, що обставини, які стали підставою для застосування до відповідача заходів реагування, перестали існувати та усунуті, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 березня 2015 року в адміністративній справі №826/4179/14 скасовано застосовані постановою до відповідача заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Таким чином, системно проаналізувавши вище викладені норми та обставини, суд прийшов до висновку про відсутність обґрунтованих підстав для застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення роботи АЗС відповідача.

Згідно з ч. 1 ст. 11, ч. 1 ст. 69, ч.ч. 1, 6 ст. 71 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Якщо особа, яка бере участь у справі, без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вона посилається, суд вирішує справу на основі наявних доказів.

На підставі вище викладених норм та обставин вбачається, що позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до товариства з обмеженою відповідальністю "Альянс Холдинг", третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю "Інвест-Регіон", про застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є безпідставним, необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до ч. 4 ст. 94 КАС України, у справах, в яких позивачем є суб'єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.

Керуючись ст.ст. 69-71, 86, 122, 158-163, 167 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити повністю у задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.

Копії постанови направити сторонам та третій особі (вручити їх уповноваженим представникам) у порядку та строки, встановлені ст. 167 КАС України.

Відповідно до ст.ст. 185, 186 КАС України, постанова може бути оскаржена шляхом подання до Київського апеляційного адміністративного суду через Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів із дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Київського апеляційного адміністративного суду.

Згідно зі ст. 254 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя В.М. Данилишин