Справа № 127/23950/15-а
Суддя: Прокопчук А. В.
Дата ухвалення: 2016-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/127/63/16
ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А

Іменем України

10 лютого 2016 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого - судді Прокопчук А.В.,

при секретарі Поливаній Ю.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вінниці адміністративну справу за позовом ОСОБА_3 до державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся в суд з позовом до державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування постанови.

Викладені в позовній заяві, вимоги мотивовано тим, що 15 вересня 2015 року головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 за результатами позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ПП «Особняк-К», за адресою: вул. Ленських Подій, 45 у м. Вінниця, було складено ОСОБА_1 935-ПП та Припис №24 про зупинення будівельних робіт, на підставі яких 16 вересня 2015 року було складено протокол про адміністративне правопорушення, відносно позивача за ч.1 ст.961 КУпАП, за відсутність згоди власника раніше запроектованого житлового будинку.

28 вересня 2015 року головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_4 за результатами розгляду зазначеного протоколу було винесено постанову №338 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.961 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 15 300 грн.

На думку ОСОБА_3, дана перевірка є незаконною, а протокол та постанова винесені з порушенням вимог чинного законодавства з огляду на наступне.

Власником раніше запроектованого житлового будинку, що знаходиться за адресою: пров. Середній, 2а, у м. Вінниці є ОСББ «Провулок Середній 2А». Так, 8 квітня 2015 року було створено обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Провулок Середній 2-А», на балансі якого перебуває зведений раніше житловий будинок, якому зокрема було надано погодження на зблокування існуючого та того, що зводиться ПП «Особняк-к», будинків. Під час проведення перевірки позивач та директор ПП «Особняк-К», були відсутні, тому не мали можливості зазначити інспектору про дану обставину та надати усі необхідні матеріали, що стосуються проведення перевірки. Також, позивач зазначає, що при складанні протоколу йому не було роз'яснено можливість надання ним пояснень, про що він дізнався лише, коли прочитав свій екземпляр протоколу. Під час вирішення питання щодо накладення стягнення та його розмір, позивач взагалі був відсутній, а коли прийшов в інспекцію на призначену дату та час, інспектор під розписку вручив йому копію уже складеної постанови.

Також, позивач звертає увагу на той факт, що в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення, всупереч вимогам ст. 256 КУпАП, не було зазначено часу вчинення адміністративного правопорушення. Крім того, при проведенні перевірки жодних посвідчень, які б встановлювали осіб, що проводили перевірку, та підтверджували їх повноваження, предявлено не було. Умови для початку виконання будівельних робіт позивачем були дотримані. Враховуючи вищевказане, позивач звернувся в суд з даним позовом та просить визнати протиправним та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №338 від 28 вересня 2015 року, а також стягнути з відповідача документально підтверджені судові витрати.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 позов підтримала у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Просила позовні вимоги задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 позов не визнав та пояснив, що всі дії Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області під час проведення позапланової перевірки були законні, а постанова Вінницького окружного адміністративного суду від 11 листопада 2015 року, не стосується даної перевірки. Додатково зазначив, що дійсно посвідчення в ОСОБА_4 на початку перевірки було відсутнє, однак згодом його було надіслано з м. Києва. Підстав для скасування не вбачає. Просив відмовити ОСОБА_3 в задоволенні даного позову.

Вислухавши пояснення представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

14.10.2014 ПП «Особняк-к» до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області подано декларацію про початок виконання будівельних робіт, а саме будівництва багатоквартирного житлового будинку з вбудованим паркінгом та комерційними приміщеннями по вул. Ленських Подій, 45 в м. Вінниця (а.с. 15).

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилався на те, що листом ОСББ «Провулок середній 2А» від 11.09.2015 року, надано згоду ПП «Особняк-к» на зблокування житлової блок-секції багатоквартирного житлового будинку з вбудованим паркінгом та комерційними приміщеннями за адресою: вул. Ленських подій, 45 у м. Вінниця до раніше запроектованого багатоквартирного житлового будинку, що знаходиться за адресою: провул. Середній, 2А у м. Вінниця (а.с. 16).

Відповідно до направлення на проведення позапланової перевірки № 935-ПП від 15 вересня 2015 року, суд вбачає, що головний інспектор будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 був направлений для здійснення позапланової перевірки дотримання вимог чинного законодавства у сфері містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил щодо проектування та будівництва житлової блок-секції до збудованого житлового будинку по пров. Середній, 2-А у м. Вінниці (забудовник ПП «Особняк-к») (а.с. 11). Крім того, зі змісту даного направлення вбачається, що воно дійсне при пред'явлені службового посвідчення.

Суд приймає до уваги твердження представника позивача про те, що під час проведення перевірки жодних посвідчень, які б встановлювали осіб, що здійснювали перевірку, пред'явлено не було, оскільки даний факт підтверджується представником відповідача в судовому засіданні.

Відповідно до п.7 Постанови Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року «Про затвердження Порядку здійснення держаного архітектурно-будівельного контролю», під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Окрім того, на підставі п.13 зазначеної Постанови, суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень.

Таким чином, відповідачем було порушено положення вищевказаної Постанови Кабінету Міністрів України №553.

З акту 935-ПП перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил вбачається, що 15.09.2015 головним інспектором будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ПП «Особняк-к», а саме об'єкта будівництва багатоквартирного житлового будинку з вбудованим паркінгом та комерційними приміщеннями по вул. Ленських Подій, 45 в м. Вінниці. В ході проведення якої виявлено, що проектна організація ТОВ «Проектно-будівельна компанія «Каскад» не виконало п.6 містобудівних умов та обмежень забудованої земельної ділянки, виданих Департаментом архітектури, містобудування та кадастру Вінницької міської ради від 28.03.2014 № 38, зокрема, відсутня згода власника раніше запроектованого багатоквартирного житлового будинку (а.с. 12-13).

Дане порушення стало підставою складання припису № 24 від 16.09.2015 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, затвердженим проектним рішенням, технічними умовам та іншим нормативно - правовим актам, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або без отримання дозволу на виконання будівельних робіт (а.с. 14).

З протоколу про адміністративне правопорушення від 16.09.2015 року вбачається, що було виявлено порушення проектною організацією ТОВ «Проектно-будівельна компанія «Каскад» невиконання вимог п. 6 вищевказаних містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки (проектна документація відповідальною особою головного інженера проекту, виготовлена без згоди власника раніше запроектованого багатоквартирного житлового будинку), що є порушенням ч. 2 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 96-1 КУпАП (а.с. 7-8).

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Так, зі змісту вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення не вбачається часу вчинення адміністративного правопорушення.

Відповідно до постанови №338 по справі про адміністративне правопорушення від 28.09.2015 року ОСОБА_3 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП і накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 15 300 грн. (а.с. 9-10).

За ч.1 ст. 96-1 КУпАП підлягають відповідальності особи, які порушили законодавство під час планування і забудови територій.

Судом встановлено, що постановою Вінницького окружного адміністративного суду від 11 листопада 2015 року адміністративний позов ПП «Особняк-к» задоволено частково та визнано дії протиправними при проведенні перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ПП «Особняк-к», за адресою: вул. Ленських Подій, 45 у м. Вінниця, проведеної 15 вересня 2015 року головним інспектором будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_4 Визнано протиправним та скасовано припис № 24 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, затвердженим проектним рішенням, технічним умовам та іншим нормативно-правовим актам, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або без дотримання дозволу на виконання будівельних робіт Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області від 16.09.2015 року (а.с. 53-57).

Відповідно до ст. 72 КАС України, обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що дії при проведенні перевірки є протиправними, в наслідок чого в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення передбачений ч. 1 ст. 96-1 КУпАП України, в зв?язку з чим постанова № 338 від 28.09.2015 року по справі про адміністративне правопорушення, складена з порушенням вимог чинного законодавства, а отже оскаржувана постанова є не законною.

Відповідно до частин першої, другої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, у тому числі, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону та видавати обов'язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідно до пунктів 5, 6, 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи інспекції, який затверджується керівником відповідної інспекції. Інспекції проводять планові перевірки об'єктів містобудування не частіше ніж один раз на півроку.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій; перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п'яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктами 9, 12, 13, 16 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

Посадові особи інспекції під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язані: у повному обсязі, об'єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб'єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб'єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб'єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю.

Суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктами 17, 18, 19, 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф (п. 22 Порядку №553).

Системний аналіз вказаних статей дає можливість для висновку, що підставою для прийняття приписів про усунення правопорушення та постанови про накладення штрафу є встановленні порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Вказані порушення встановлюються в установленому законом порядку, що, зокрема, передбачає обов'язкову участь під час перевірки суб'єкта містобудування. Участь такої особи під час перевірки є не лише гарантією дотримання її прав, але і необхідною умовою для повного встановлення обставин правопорушення, оскільки саме така особа може надати необхідні документи. Зміст встановлених відповідачем обставин щодо правопорушення позивачем у сфері містобудування, за якими прийняті оскаржувані рішення, вказує на те, що вони могли бути спростовані позивачем за умови його участі у перевірці.

Таким чином, суб'єкт містобудування або його представник має право бути присутнім при проведенні перевірки та, у разі необхідності, також має право надавати пояснення або заперечення щодо результатів перевірки.

Разом з тим, з акту перевірки встановлено, що посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області проведено перевірку у відсутність повноважних осіб суб`єкта містобудування, про що свідчить відсутність особистих даних та підписів осіб у графі акту "присутні", чим порушено вимоги пункту 9 Порядку № 553.

Отже, відсутність позивача або уповноваженої ним особи під час проведення перевірки ставить під сумнів об'єктивність встановлених відповідачем фактів та однозначно вказує на необґрунтованість оскаржуваного рішення - основної вимоги до такого рішення.

Вказана правова позиція також висловлена в ухвалах Вищого адміністративного суду України від 27.05.2014 року у справі №827/213/13-а (№К/800/34747/13), від 18.12.2014 року у справі № 820/887/13-а (№К/800/46345/13), від 02.10.2014 року № 827/211/13-а (К/800/52407/13).

Як вбачається в акті перевірки та приписі підписи позивача або директора ПП «Особняк-К» відсутні.

За приписами частин 3, 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Також, п.п. 2 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі по тексту Постанова №553), передбачено право посадових осіб інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом.

Згідно п. 2 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244, справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядаються Держархбудінспекцією та її територіальними органами. Накладати штраф від імені інспекцій мають право керівник Держархбудінспекції та уповноважені ним його заступники, керівники територіальних органів Держархбудінспекції та їх заступники у межах своїх повноважень.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю. Накладати штраф від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, мають право його керівник та уповноважені ним посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Правовий статус Державної архітектурно-будівельної інспекції України та повноваження їх посадових осіб визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08 квітня 2011 року №439/2011 (далі Положення № 439/2011).

Згідно з п.1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим Указом Президента України від 08 квітня 2011 року №439/2011 (далі Положення № 439/2011), Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.

В п.6 Положення № 439/2011 визначено, що Держархбудінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києва та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи.

Відповідно до п.9 Положення № 439/2011, Держархбудінспекція України у межах своїх повноважень, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів і доручень Президента України, актів Кабінету Міністрів України видає накази організаційно-розпорядчого характеру.

Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області є територіальним органом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, діє від її імені, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Суд звертає уввагу на те, що відповідачем не надано до матеріалів справи доказів того, що Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області наділено повноваженнями накладати штрафи від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Крім того, відповідачем порушено процедуру проведення перевірки, зокрема не повідомлено субєкта містобудування про проведення перевірки, не забезпечено присутність позивача під час проведення перевірки, чим порушено його законне право бути присутнім, чим особа була позбавлена права давати пояснення та докази. Також з пояснень позивача вбачається, що під час накладення стягнення він був відсутній. Прийшовши в інспекцію на призначену дату та час, інспектор Кондратюку О.М. вручив під розписку копію уже складеної постанови, у звязку з чим позивач був позбавлений права бути присутнім під час розгляду справи та надання пояснень.

Відповідно до статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь -які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема протоколом про адміністративне правопорушення та іншими документами.

Крім того, суд враховує, що пунктом 8 Прикінцевих положень Закону України "Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України" від 28.12.2014 р. № 76-VIII встановлено, що перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців контролюючими органами (крім Державної фіскальної служби України та Державної фінансової інспекції України) мають здійснюватися протягом січня-червня 2015 року виключно з дозволу Кабінету Міністрів України або за заявкою субєкта господарювання щодо його перевірки. Отже, контролюючому органу протягом січня - червня 2015 року заборонено самостійно здійснювати перевірку господарюючого субєкта.

Згідно п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва (п. 2 ст. 34 вищевказаного Закону).

Відповідно до вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», інспекція ДАБК може відмовити у реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням встановлених вимог.

Отже, відповідно до норм закону, вимоги з приводу необхідних умов для початку виконання будівельних робіт були дотримані.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що контролюючим органом неправомірно винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 28.09.2015 року.

Згідно ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Відповідно до ст. 9 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких грунтуються її вимоги та заперечення.

За змістом ст. 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обгрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи вищенаведене та те, що позивач довів правомірність свого рішення, суд вважає, що вимоги позивача є обґрунтованими, а відтак підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступила його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного та керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 34, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 3 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», п.п. 5, 6, 7, 11, 17 - 19, 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, ст.ст. 33, 96-1, 245, 251, 256, 280 КУпАП, ст.ст. 2, 6, 7, 9, 18, 69, 71, 72, 94, 159-163, 254, 255 КАС України, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_3 до державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № 338 від 28.09.2015 року державної архітектурно-будівельної інспекції України по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 про притягнення його до адміністративної відповідальності відповідно до ч. 1 ст. 96-1 КУпАП України.

Стягнути на користь ОСОБА_3 судові витрати в розмірі 487 (чотириста вісімдесят сім) грн. 20 коп. за рахунок бюджетних асигнувань державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Вінницький міський суд Віницької області протягом 10 днів з дня її проголошення.

Суддя: