Справа № 820/10588/15
Суддя: Лях О.П.
Дата ухвалення: 2016-02-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2016 р.Справа № 820/10588/15
Колегія суддів Харківського апеляційного адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Лях О.П.

Суддів: Старосуда М.І. , Яковенка М.М.

при секретарі судового засідання Жданюк Г.О.

за участю представника позивача ОСОБА_1

прокурора Зеленського М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Харківської міської ради на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2015р. по справі № 820/10588/15 за позовом Харківської міської ради до Заступника прокурора Харківської області третя особа Споживче товариство "Житлово-будівельний кооператив "АВАНТАЖ" про визнання дій протиправними,

ВСТАНОВИЛА:

Харківська міська рада звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просила суд визнати протиправними дії заступника прокурора Харківської області щодо подання до Господарського суду Харківської області позовної заяви від (без дати) 08.2015 (вказати її реєстраційний вих. № 05/1-б/н-15) до відповідачів - Харківської міської ради та СТ «ЖБК «Авантаж»; треті особи, які не заявляють самостійних вимог на стороні позивача: Державна інспекція сільського господарства в Харківській області, Реєстраційна служба., Управління Держземагенства, реєстраційна служба Харківського міського управління юстиції Управління Держземагенства у м. Харкові про визнання незаконним та скасування пп. 9.1 додатку 2 до рішення 35 сесії Харківської міської ради 6 скликання «Про надання юридичним та фізичним особам у користування земельних ділянок для експлуатації та обслуговування будівель і споруд» від 29.10.2014 № 1665/14.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2015р. клопотання представника відповідача - заступника прокурора Харківської області про закриття провадження у даній справі задоволено. Закрито провадження у справі № 820/10588/15 за позовом Харківської міської ради до заступника прокурора Харківської області, третя особа - СТ "ЖБК"АВАНТАЖ", про визнання дій протиправними.

Харківська міська рада не погодилася із зазначеною ухвалою суду першої інстанції та подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2015р. по справі № 820/10588/15, посилаючись на порушення судом першої інстанції, при прийнятті ухвали, норм процесуального права, оскільки право позивача на звернення до суду з вказаними позовними вимогами передбачено Конституцією України, Кодексом адміністративного судочинства України та ч.4 ст.23 Закону України Про прокуратуру.

Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі «Zand v. Austria» вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з <…> питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів <…>». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

За змістом пункту першого частини першої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України, справа адміністративної юрисдикції (далі - адміністративна справа) - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Отже, справою адміністративної юрисдикції є спір, який виник між двома (кількома) конкретними субєктами стосовно їхніх прав та обовязків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один субєкт законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) субєктів, а ці субєкти відповідно зобовязані виконувати вимоги та приписи такого владного субєкту. У випадку якщо субєкт владних повноважень у спірних правовідносинах не здійснює вказані владні управлінські функції щодо іншого субєкта, який є учасником спору, такий спір не має встановлених нормами КАС України ознак справи адміністративної юрисдикції, і, відповідно, не може вирішуватись адміністративним судом.

У частині другій статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення.

За змістом частини другої статті 17 К Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності; спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби; спори між суб'єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень; спори, що виникають з приводу укладання, виконання, припинення, скасування чи визнання нечинними адміністративних договорів; спори за зверненням суб'єкта владних повноважень у випадках, встановлених Конституцією та законами України; спори щодо правовідносин, пов'язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму.

Отже, з викладених правових норм вбачається, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори. Разом з тим, спір набуває ознак публічно-правового не тільки за умов наявності серед суб'єктів спору публічного органу чи посадової особи, а й здійснення ним (ними) у цих відносинах владних управлінських функцій.

Аналогічна правова позиція викладена в п.3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 р. № 8 Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів.

Як вбачається з матеріалів справи, заступник прокурора Харківської області в інтересах держави звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до Харківської міської ради та СТ ЖБК Авантаж, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача - Державна інспекція сільського господарства в Харківській області, Реєстраційна служба Харківського міського управління юстиції, Управління Держземагенства, про визнання незаконним та скасування п.п. 9.1. додатку 2 до рішення 35 сесії Харківської міської ради 6 скликання Про надання земельних ділянок для будівництва обєктів від 29.10.2014 № 1665/14: визнання недійсним право власності від 11.12.2014 серія та номер 30841664 на земельну ділянку площею 0,8637 , яка розташована за адресою м. Харків, вул.. Новгородська, 46 (кадастровий номер :07:018:0003); скасувати у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0,8637 , яка розташована за адресою м. Харків, вул.. Новгородська, 46 (кадастровий номер :07:018:0003) за споживчим товариством ЖБК Авантаж; визнати відсутність в СТ ЖБК Авантаж права власності на земельну ділянку.

Зазначене звернення заступника прокурора Харківської області з позовом до господарського суду Харківської області без попереднього підтвердження судом підстав для представництва позивач вважає протиправним

Закриваючи провадження у справі суд першої інстанції зазначив про те, що даний спір не є справою адміністративної юрисдикції. Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне. .

Право прокурора на звернення з позовом до господарського суду в інтересах держави та щодо наявності підстав для такого звернення визначено Законом України "Про прокуратуру" та Господарським процесуальним кодексом України.

За змістом статті 2 2 ГПК України господарський суд порушує справи за позовними заявами, крім іншого, прокурорів, які звертаються до господарського суду в інтересах держави. Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до господарського суду прокурор зазначає про це в позовній заяві. Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, передбачених частиною третьою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Невиконання прокурором вимог щодо надання господарському суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в господарському суді має наслідком повернення поданої ним позовної заяви в порядку, встановленому статтею 63 цього Кодексу.

Отже, господарський суд здійснює розгляд питання про підтвердження підстав для представництва прокурором інтересів держави після порушення справи за позовною заявою прокурора, який звертається до суду в інтересах держави. І лише після такого підтвердження прокурор набуває процесуальних повноважень сторони процесу.

До моменту звернення прокурора з позовом до суду та до порушення господарським судом справи за вказаним позовом, у суду відсутні повноваження для розгляду питань, пов'язаних з підтвердження підстав представництва.

В той же час, невиконання прокурором вимог щодо надання господарському суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в господарському суді потягне за собою повернення поданої ним позовної заяви.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною 6 ст.23 вказаного Закону передбачено, що під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; брати участь у розгляді справи; подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.

Отже, для захисту законних інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом, звертатися до суду з позовом (заявою, поданням).

Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до господарського суду прокурор зазначає про це в позовній заяві. Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді. Невиконання прокурором вимог щодо надання господарському суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в господарському суді має наслідком повернення поданої ним позовної заяви в порядку, встановленому статтею 63 цього Кодексу.

Відповідно до п.2, 3 Резолютивної частини рішення Конституційного суду України №3-рп/9 від 08.04.1999 під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах», зазначеним у ст.2 ГПК України, потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади; під представництвом прокуратурою України інтересів держави в господарському суді за змістом п.2 ст.121 Конституції України, ст.ст.2, 29 ГПК України треба розуміти правовідносини, в яких прокурор, реалізуючи визначені Конституцією України та законами України повноваження, вчиняє в суді процесуальні дії з метою захисту інтересів держави.

В даному випадку прокурор звернувся до господарського суду з позовом до Харківської міської ради, яка є відповідачем у справі, право прокурора на звернення з позовом до господарського суду в інтересах держави та наявність підстав для такого звернення вже перевірено господарським судом відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України під час прийняття ухвали про порушення провадження у справі від 03.09.2015 року та під час прийняття судового рішення господарським судом Харківської області 08.10.2015 року по справі № 922/5091/15 .

Зазначеним рішенням за наслідками розгляду позову заступника прокурора Харківської області 3-я особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Державна інспекція сільського господарства в Харківській області, м. Харків до 1-го відповідача: Харківської міської ради, м. Харків, 2-го відповідача: Споживчого товариства "ЖБК "Авантаж",м. Харків 3-я особа , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів - Реєстраційну службу Харківського міського управління юстиції, м. Харків: 3-тя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів - Управління Держземагентства у м. Харкові, м. Харків у задоволенні позову відмовлено повністю.

Отже, право прокурора на звернення з позовом до господарського суду в інтересах держави та щодо наявності підстав для такого звернення перевірено, в даному випадку, господарським судом відповідно до Господарського процесуального кодексу України, про що свідчать зазначені судові рішення.

Оскільки, звернення заступника прокурора до суду з позовом в інтересах держави є реалізацією таким суб'єктом владних повноважень своїх процесуальних прав і жодним чином не пов'язано зі здійсненням ним владних управлінських функцій і право на таке звернення та наявність підстав для такого звернення вже перевірено, в даному випадку, господарським судом відповідно до вимог Господарського процесуального кодексу України, тому відсутні правові підстави вважати, що спір між позивачем і відповідачем в справі, що розглядається, є публічно-правовим і підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Посилання апелянта, що відповідно до ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор зобовязаний був звернутися до господарського суду за підтвердженням судом підстав для представництва, що прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва, що прокурор зобовязаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного субєкта владних повноважень, що у разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу і, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або субєктом владних повноважень, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки положення вказаної статті застосовуються при здійснені прокурором представництва інтересів громадянина або держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Колегія суддів зазначає, що за змістом пункту другого частини першої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України до компетенції адміністративного суду віднесено розгляд і вирішення адміністративних справ . Перегляд судових рішень розглянутих за правилами господарського судочинства, регулюється нормами Господарського процесуального кодексу.

Відповідно до статті 200 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, суд першої інстанції дійшов вірних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. 160, 167, 195, 196, 199, 200, п. 1 ч. 1 ст. 205, 206, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Харківської міської ради залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 24.12.2015р. по справі № 820/10588/15 залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Вищого адміністративного суду України протягом двадцяти днів з дня складення в повному обсязі.

Повний текст ухвали виготовлений 12.02.2016 р.

Головуючий суддя (підпис)ОСОБА_2
Судді(підпис) (підпис) ОСОБА_3 ОСОБА_4