Справа № 826/27285/15
Суддя: Хрімлі О.Г.
Дата ухвалення: 2016-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 лютого 2016 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Хрімлі О.Г.,

суддів Ганечко О.М.,

Літвіної Н.М.,

при секретарі Архіповій Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про роз'яснення ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Гулька Бориса Івановича, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: Генеральна дирекція УДППЗ «Укрпошта», про визнання незаконною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернувся до Київського апеляційного адміністративного суду із заявою про роз'яснення судового рішення, а саме: ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Гулька Бориса Івановича, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: Генеральна дирекція УДППЗ «Укрпошта», про визнання незаконною бездіяльності та зобов'язання вчинити певні дії.

У поданій заяві ОСОБА_3 просить роз'яснити наступне: відшкодування моральної шкоди повинно вирішуватися в порядку цивільного судочинства, але не вказано за якою нормою ЦК України таке відшкоду вання моральної шкоди повинно відбутися, і чи повинно таке стягнення моральної шкоди вирішуватися на підставі ч. 6 ст. 1176 ЦК України? Суд першої інстанції допустив помилку, тому як даний спір повинен ви рішуватися в порядку не кримінального, а в порядку цивільного судочинства, але разом з тим колегією суддів в ухвалі абсолютно нічого не наведено про те, чому підробка поштових відправлень ВССУ не може розглядатися в порядку кримінального судочинства, коли за ч. 2 ст. 163 КК України передбачено покарання у вигля ді позбавлення волі на строк від трьох до семи років позбавлення волі запору шення таємниці листування, вчиненого службовою особою, а за блокування дос тупу до правосуддя, тобто за ст. 364 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років, якщо злочином завдані тяжкі наслідки? Чому в резолютивній частині ухвали вказано про те, що ухвала Окружно го адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2015 року залишена без змін, коли в описово-мотивувальні частині ухвали вказано про те, що суд першої інстанції допустив помилку, і даний спір необхідно вирішувати не в порядку кримінального судочинства, а в порядку цивільного судочинства?

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з'явились.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КАС України, суд розглядає заяву про роз'яснення судового рішення протягом десяти днів із повідомленням заявника (особи, яка бере участь у справі, державного виконавця, які звернулися із заявою про роз'яснення судового рішення) та осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розглядові заяви про роз'яснення рішення.

Згідно зі ст. 41 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи заяви про роз'яснення судового рішення, дійшла висновку, що заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступних обставин.

Згідно з ч. 1 ст. 255 КАС України, постанова або ухвала суду, яка набрала законної сили, є обов'язковою для осіб, які беруть участь у справі, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

Відповідно до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 206 КАС України, ухвала суду апеляційної інстанції складається, зокрема, із мотивувальної частини із зазначенням: встановлених судом апеляційної інстанції обставин із посиланням на докази, а також мотивів неврахування окремих доказів; мотивів, з яких суд апеляційної інстанції виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався; резолютивної частини із зазначенням: висновку суду апеляційної інстанції по суті вимог апеляційної скарги; розподілу судових витрат; строку і порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження.

У мотивувальній частині ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2016 року зазначено: встановлені судом апеляційної інстанції обставини із посиланням на докази, мотиви, з яких суд апеляційної інстанції виходив при постановленні ухвали, і положення закону, якими він керувався; у резолютивній частині ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2016 року визначено: висновок суду апеляційної інстанції по суті вимог апеляційної скарги; строк і порядок набрання ухвалою законної сили та її оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КАС України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою осіб, які беруть участь у справі, або державного виконавця ухвалою роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Як зазначено в п. 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20 травня 2013 року «Про судове рішення в адміністративній справі», в ухвалі про роз'яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Колегія суддів зазначає, що підставою для роз'яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз'ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тому процесуальна процедура роз'яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Водночас, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв'язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Колегія суддів зазначає, що за загальними нормами права, роз'яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз'яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз'яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов'язкового характеру.

Враховуючи те, що відсутні чіткі критерії незрозумілості, колегія суддів вважає, що доцільним є роз'яснення судових рішень, зміст резолютивної частини яких сформульовано таким чином, що високою є ймовірність їх неправильного виконання.

Ухвала Київського апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2016 року є чіткою за змістом та зрозумілою, як для осіб, стосовно яких вона постановлена, так і для осіб, які будуть здійснювати її виконання, оскільки не містить жодних положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо його розуміння.

Колегія суддів звертає увагу заявника, що у мотивувальній частині ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2016 року зазначено, що «спірні правовідносини стосуються процесуальних дій суду щодо видачі позивачу копії судових рішень у порядку, визначеному Цивільним процесуальним кодексом України, а саме: надсилання копії ухвал судді Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10 вересня 2015 року про залишення без руху із наданням строку для усунення недоліків поданих позивачем касаційних скарг від 07 та 15 вересня 2015 року на судові рішення, ухвалені у цивільній справі про визнання дій протиправними, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу та допомоги по безробіттю, відшкодування моральної шкоди, де ОСОБА_3 є стороною.

Згідно з ч. 1 ст. 351 ЦПК України, судові рішення суду касаційної інстанції оформлюються, видаються або надсилаються в порядку, встановленому статтею 222 цього Кодексу.

Згідно з п. 22 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 8 від 20 травня 2013 року «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів», відповідно до роз'яснень, викладених у постанові Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 6 «Про деякі питання, що виникають у судовій практиці при прийнятті до провадження адміністративних судів та розгляді ними адміністративних позовів до судів і суддів», у розумінні положень частини першої статті 2, пунктів 1, 7 і 9 статті 3, статті 17, частини третьої статті 50 КАС України суди та судді при розгляді ними цивільних, господарських, кримінальних, адміністративних справ та справ про адміністративні правопорушення не є суб'єктами владних повноважень, які здійснюють владні управлінські функції, і не можуть бути відповідачами у справах про оскарження їхніх рішень, дій чи бездіяльності, вчинених у зв'язку з розглядом судових справ.

Тобто дії суду (судді), вчинені при виконанні ним своїх обов'язків щодо здійснення правосуддя (самостійного виду державної діяльності, яка здійснюється шляхом розгляду і вирішення у судових засіданнях в особливій, встановленій законом, процесуальній формі адміністративних, цивільних, кримінальних та інших справ), є не управлінськими, а процесуальними, і оскаржуються у порядку, визначеному процесуальними законами.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що враховуючи приписи КАС України, спірні правовідносини не випливають із здійснення суб'єктом владних повноважень своїх владних управлінських функцій, а тому не належать до юрисдикції адміністративних судів.

З приводу позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, колегія суддів зазначає, що згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 21 КАС України, вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб'єктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше вимоги про відшкодування шкоди вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Не допускається об'єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Водночас, колегія суддів звертає увагу суду першої інстанції на помилковість його висновків щодо того, що даний спір підлягає розгляду в порядку кримінального судочинства.

Згідно з ч. 2 ст. 200 КАС України, не може бути скасовано правильне по суті рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Таким чином, колегія суддів звертає увагу суду першої інстанції на встановлене порушення норм процесуального права, проте вважає допущене судом першої інстанції порушення норм процесуального права таким, що не призвело до неправильного вирішення справи».

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що оскільки ухвала Київського апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2016 року є зрозумілою та відповідає вимогам ст. 206 КАС України, то відсутні підстави для задоволення заяви ОСОБА_3 про роз'яснення ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2016 року.

Керуючись ст. ст. 41, 160, 170, 196, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А :

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про роз'яснення ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 28 січня 2016 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя О.Г. Хрімлі

Судді О.М. Ганечко

Н.М. Літвіна

Головуючий суддя Хрімлі О.Г.

Судді: Ганечко О.М.

Літвіна Н. М.