Справа № 804/59/16
Суддя: Борисенко Павло Олександрович
Дата ухвалення: 2016-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

12 січня 2016 р. справа 804/59/16

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Борисенко П.О., перевіривши матеріали адміністративного позову управління Пенсійного фонду України в Баглійському районі м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області до Приватного акціонерного товариства "Дніпровський завод мінеральних добрив" про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

Управління Пенсійного фонду України в Баглійському районі м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Приватного акціонерного товариства "Дніпровський завод мінеральних добрив" про стягнення заборгованості по відшкодуванню фактичних витрат на виплату та доставку пільгових пенсій призначених за списком №1 та списком №2 за період з 01.01.2011 року по 31.12.2012 року станом на 01.01.2013 року в сумі 2539836,85 грн.

Перевіривши позовну заяву на відповідність ст. 106 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приходить до висновку, що адміністративний позов подано з порушенням вимог закону.

Частиною 3 статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачено, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Разом із позовною заявою податковою інспекцією заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі, у зв'язку із відсутністю коштів для сплати судового збору за звернення із позовною заявою.

Розглянувши заявлене клопотання, суд не знаходить підстав для його задоволення та звільнення позивача від сплати судового збору, виходячи з наступного.

Згідно із частиною першою статті 88 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 року № 484-VIII, який набрав чинності 01.09.2015 року, передбачено, що Кабінету Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Отже, суб'єкти владних повноважень, які з 01.09.2015 року позбавлені пільг щодо сплати судового збору, повинні бути забезпечені відповідним фінансуванням.

Крім того, як слідує із постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23.01.2015 року № 2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір», якою доведено до відома суддів апеляційних, окружних адміністративних судів та місцевих загальних судів довідку про результати вивчення та узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Закону України «Про судовий збір», якщо бюджетні установи діють як суб'єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

З урахуванням наведеного, відсутні підстави для звільнення позивача від слати судового збору.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 цього ж Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 зазначеного Закону визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб'єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Таким чином, оскільки позивачем як суб'єктом владних повноважень подано позовну заяву, що має майновий характер, тому вона повинна бути оплачена судовим збором у розмірі 38097,56 грн. (тобто, 1,5 відсотка ціни позову).

Проте, в порушення вимог частини третьої статті 106 КАС України, до позовної заяви не долучено документ про сплату судового збору. При цьому, позивач згідно із статтею 5 Закону України «Про судовий збір» не звільнений від сплати судового збору.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання позову майнового характеру в розмірі 38097,56 грн

Відповідно до ч.1 ст. 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлює строк, достатній для усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання управління Пенсійного фонду України в Баглійському районі м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Адміністративний позов управління Пенсійного фонду України в Баглійському районі м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області - залишити без руху.

Встановити позивачу строк у 5 днів з моменту отримання ухвали для усунення вищезазначених недоліків позовної заяви.

Роз'яснити позивачу, що відповідно до п.1 ч.3 ст. 108 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст. 186 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя П.О.Борисенко