Справа № 809/83/16
Суддя: Кафарський В.В.
Дата ухвалення: 2016-02-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"09" лютого 2016 р. Справа № 809/83/16

м. Івано-Франківськ

Суддя Івано-Франківського окружного адміністративного суду Кафарський В.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до заступника Генерального прокурора України ОСОБА_2 про визнання протиправної бездіяльності, зобовязання до вчинення дій, відшкодування матеріальної та моральної шкоди в сумі 12000000 грн.

В С Т А Н О В И В:

08.02.2016 року ОСОБА_3 звернувся до суду з адміністративним позовом до заступника Генерального прокурора України ОСОБА_2 про визнання протиправної бездіяльності, зобовязання до вчинення дій, відшкодування матеріальної та моральної шкоди в сумі 12000000 грн.

Частиною 3 ст.106 КАС України передбачено, що до позовної заяви додаються документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати та копії позовної заяви і документів, що приєднуються до неї відповідно до кількості відповідачів.

Відповідно до ч. 2 статті 4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати ( 1378 грн*0,4 = 551,20 грн.); за подання фізичною особою адміністративного позову майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати ( 551,20 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. ( 1378 грн.* 5=6890, 00 грн.)

Статтею 8 Закону України Про Державний бюджет України на 2016 рік, який вступив в дію з 01.01.2016 року, встановлено, що мінімальна заробітна плата у місячному розмірі станом на 01.01.2016 року складає 1 378 гривень.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру , судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається із змісту позовної заяви позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, зокрема визнання протиправною бездіяльності відповідача- заступника Генерального прокурора України ОСОБА_2 при розгляді заяви позивача від 18.06.2015 року та зобовязання відповідача вчинити дії направлені на розгляд даної заяви.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає до сплати за подання до суду даного адміністративного позову, в частині вимог немайнового характеру становить 1102,40 грн. ( 551,20 грн.*2= 1102,40 грн.).

Крім того окремі рішення, прийняті субєктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для зміни майнового стану фізичної чи юридичної особи.

Зокрема реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

У поданому адміністративному позові позивачем також заявлено вимогу щодо відшкодування матеріальної та моральної шкоди в загальному розмірі 12000000 грн., яка є вимогою майнового характеру. При цьому розмір судового збору у відповідності до вищенаведених приписів ст..4 ЗУ «Про судовий збір» становить 5 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, що складає 6890,00 грн. ( 1378, 00 грн*5=6890,00 грн.).

Отже, загальна сума судового збору за подання до суду ОСОБА_1 адміністративного позову до заступника Генерального прокурора України ОСОБА_2 про визнання протиправної бездіяльності, зобовязання до вчинення дій, відшкодування матеріальної та моральної шкоди в сумі 12000000 грн. складає 7992,40 грн. ( 6890, 00 грн.= 1102,40 грн.= 7992,40 грн.).

В позовній заяві позивачем заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, в звязку із відсутністю коштів на сплату останнього.

Приписами ч.1 ст.88 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як вбачається з наведеної норми, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Про це також зазначено у Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року N 3674-VI "Про судовий збір".

При цьому у відповідності до приписів чинного законодавства термін майновий стан слід розуміти як сукупність належних особі майнових прав та обов'язків.

В контексті відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору слід зазначити, що майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов'язки) визначається з урахуванням конкретних обставин певної справи.

Таким чином, якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати. При цьому визначення майнового стану є оціночним та залежить від доказів, якими особа обґрунтовує даний рівень.

Отже, звільнення від сплати судового збору допускається у виняткових випадках і залежно від обставин справи, а обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається саме на особу, яка скористалася своїм правом на подання клопотання щодо звільнення від сплати судового збору.

Слід також звернути увагу, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950),Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

Як докази рівня майнового стану позивачем надані довідка УПФУ в м. Коломиї та Коломийському районі за № 363 від 25.01.2016 року, щодо розміру отриманих пенсійних виплат за період з 01.08.2015 по 06.01.2016 року, а також виписки ПАТ КБ «Приват Банк» від 05.02.2016 року за № ЕК6Н-72КО-LODN-HDGV та № TEL9-AT3F-UUJ9-2HQR відповідно по картках/рахунках 446040, 323326 і додаткових рахунках договору за період з 01.11.2015 по 04.02.2016.

Розглянувши надані позивачем вищевказані документи, якими підтверджено його майновий стан, з урахуванням вищенаведених приписів чинного національного законодавства, п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи те, що на позивач не належить до кола осіб, на яких поширюються приписи ст.. 5 ЗУ «Про судовий збір» щодо звільнення від сплати судового збору, клопотання про звільнення від сплати судового збору слід задовольнити частково, а саме звільнити позивача від сплати судового збору в розмірі 6890,00 грн.

Отже, до сплати підлягає виключно судовий збір за позовні вимоги немайнового характеру в сумі 1102,40 грн.

За таких обставин, оскільки судовий збір при поданні даного адміністративного позову позивачем не сплачено, клопотання про звільнення від сплати останнього задоволено частково, то позовну заяву подано без додержання вимог ч.3 ст.106 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, згідно з вимогами ч.1 ст.108 КАС України позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк достатній для усунення вищевказаних недоліків.

На підставі наведеного, керуючись ч.,3 ст.106 , ч.1ст.108 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до заступника Генерального прокурора України ОСОБА_2 про визнання протиправної бездіяльності, зобовязання до вчинення дій, відшкодування матеріальної та моральної шкоди в сумі 12000000 грн. залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків шляхом подання документу про сплату судового збору в розмірі 1102,40 грн. до 19 лютого 2016 р. та роз'яснити, що в разі не усунення недоліків у вище зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернена.

Ухвала може бути оскарженою в апеляційному порядку. Відповідно до статті 186 КАС України апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного адміністративного суду через Івано-Франківський окружний адміністративний суд.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя /підпис/ ОСОБА_4