Справа № 820/11226/15
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2016-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

03 лютого 2016 р. Справа № 820/11226/15

Колегія Харківського окружного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Бадюков Ю.В., суддів Панченко О.В., Тітова О.М.,

при секретарі судового засідання Кікоян Г.О.,

за участю позивача ОСОБА_1,

представників відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові клопотання представника Міністерства юстиції України ОСОБА_2 та представника ОСОБА_4 територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_3 про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, ОСОБА_4 територіального управління юстиції у Харківській області, третя особа - начальник ОСОБА_4 територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_5 про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 (далі по тексту позивач, ОСОБА_1В.), звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Міністерства юстиції України (далі по тексту відповідач-1, Мінюст), ОСОБА_4 територіального управління юстиції у Харківській області (далі по тексту відповідач-2, управління), третя особа - начальник ОСОБА_4 територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_5 (далі по тексту третя особа, начальник управління), в якому просить суд, визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 11 вересня 2014 року № 1975/к Про припинення державної служби ОСОБА_1В., поновити на посаді начальника Харківського міського управління юстиції з 11 вересня 2014 року та стягнути з ОСОБА_4 територіального управління юстиції у Харківській області користь середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, тобто з 11 вересня 2014 року.

Представником Міністерства юстиції України ОСОБА_2 та представником ОСОБА_4 територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_3 до суду були надані клопотання про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду у звязку з пропущенням місячного строку звернення до адміністративного суду.

Свої клопотанні представники відповідачів мотивують тим, що наказом Міністерства юстиції України «Про припинення державної служби ОСОБА_1В.» від 11.09.2014 № 1975/к його було звільнено з посади начальника Харківського міського управління юстиції на підставі пункту 6 частини 1 статті 30 Закону України «Про державну службу», тобто за порушення Присяги державного службовця. Оскільки, з 11.09.2014 року по 16.09.2014 року ОСОБА_1 без повідомлення причин був відсутній на роботі, то відповідне повідомлення про його звільнення із проханням прибуття для ознайомлення з наказами та отримання трудової книжки, розрахунку при звільненні направлялися засобами поштового звязку, складалися акти про його відсутність на роботі та неможливість вручення копій наказів та документів про звільнення, а також акт про відмову ОСОБА_1 в отриманні документів та розрахунку у звязку із припиненням публічної служби. Дій щодо отримання документів позивачем не вживалося, доказів поважності пропуску строку до матеріалів справи позивачем не надано.

В судовому засіданні представники відповідачів підтримали свої клопотання про залишення позову без розгляду та просили їх задовольнити з підстав та мотивів, викладених у його клопотаннях.

Позивач, ОСОБА_1 надав до суду письмові заперечення проти клопотання відповідача-1, в яких зазначив про його необґрунтованість, посилаючись на те, що стаття 233 Кодексу законів про працю України визначає, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки, через що позивач зробив висновок, що обов'язок повідомлення працівника, в тому числі державного службовця, покладається саме на роботодавця, яким у даному випадку є Міністерство юстиції України (відповідач - 1), а, таким чином, право працівника на оскарження рішення про звільнення виникає виключно з моменту ознайомлення працівника з наказом про звільнення або з моменту отримання ним трудової книжки.

Як вказує ОСОБА_1, копію спірного наказу про звільнення не завірену належним чином він отримав тільки 06.11.2015 р., а трудову книжку отримав - 10.11.2015 р., що підтверджується поштовим повідомленням про вручення листа з рекомендованим повідомленням, яке може надати відповідач - 2, який направив поштовим зв'язком відповідні копії документів, а також його підписом про отримання трудової книжки у відповідному журналі відповідача - 2.

В судовому засіданні позивач проти клопотань представників відповідачів заперечив, просив суд відмовити в їх задоволенні.

У судовому засіданні судом досліджено додані до позовної заяви матеріали, мотиви заявлених клопотань про залишення позовної заяви без розгляду у звязку із пропущенням позивачем строку на звернення до суду з позовною заявою.

Розглянувши клопотання представника Міністерства юстиції України ОСОБА_2 та представника ОСОБА_4 територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_3 про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 суд дійшов до висновку, що вони підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом Міністерства юстиції України від 11.09.2014 № 1975/к "Про припинення державної служби ОСОБА_1В." припинено державну службу ОСОБА_1, начальнику Харківського міського управління юстиції, та звільнено його із займаної посади за порушення Присяги державного службовця на підставі п. 6 ч. 1 ст. 30 Закону України "Про державну службу".

Наказом ОСОБА_4 управління юстиції у Харківській області від 11.09.2014 № 484/4 "Про оголошення наказу про припинення державної служби ОСОБА_1В." було оголошено вищевказаний наказ Міністерства юстиції України та зроблено відповідний запис у трудовій книжці.

ОСОБА_4 управління юстиції у Харківській області від 11.09.2014 за вих. № 2775/03-23, який було направлено на адресу ОСОБА_1 цінним листом із описом вкладення (а.с. 70, 71), позивачеві було повідомлено про припинення ним державної служби та звільнення його із займаної посади, а також повідомлено про необхідність прибути до ОСОБА_4 управління юстиції у Харківській області для ознайомлення з вищевказаними наказами та отримання трудової книжки.

Факти відсутності на робочому місці 11-12.09.2014 року підтверджується копіями актів від 11.09.2014 р. та 12.09.2014 р. (а.с. 72, 73), складеними спеціалістами відділу кадрової роботи та державної служби ОСОБА_4 управління юстиції у Харківській області.

При цьому доказів повідомлень відповідача-2 про підстави своєї відсутності на роботі позивачем не надано.

Як вбачається з копії акта від 16.09.2014 року, складеного та підписаного начальником відділу кадрової роботи та державної служби ОСОБА_4 управління юстиції у Харківській області ОСОБА_6, заступником начальника відділу кадрової роботи та державної служби ОСОБА_4 управління юстиції у Харківській області ОСОБА_7, головним спеціалістом відділу кадрової роботи та державної служби ОСОБА_4 управління юстиції у Харківській області ОСОБА_8, близько 13 год. 40 хв. 16.09.2014 року в приміщенні Харківського міського управління юстиції, за адресою: м. Харків, вул. Петровського, 26, ОСОБА_1 було повідомлено про звільнення з займаною посади за порушення Присяги державного службовця та запропоновано ознайомитись з наказом Міністерства юстиції України від 11.09.2014 року № 1975/К «Про припинення державної служби ОСОБА_1В.», наказом ОСОБА_4 управління юстиції України у Харківській області від 11.09.2014 року № 484/4 «Про оголошення наказу про припинення державної служби ОСОБА_1В.», про що поставити відповідні відмітки, отримати копії вказаних наказів, трудову книжку та копію довідки про суми, які належать до виплати при звільненні.

Як вбачається із вищезазначеного акта ОСОБА_1 відмовився від ознайомлення з вказаними наказами, отримання їх копій, трудової книжки та копії довідки про нараховані суми, належні при звільненні (а.с. 74).

Зазначені обставини також підтверджується наявними в матеріалах справи письмовими поясненнями начальника відділу правової роботи, правової освіти та систематизації законодавства Харківського міського управління юстиції ОСОБА_9 (а.с. 75).

Також суд зазначає, що позивач у своєму клопотанні про поновлення процесуальних строків на звернення до суду, зазначив, що листом ОСОБА_4 територіального управління юстиції у Харківській області від 11.08.2015 р. № 36418/01.02-62, якого він отримав 23.09.2015 р., йому було повідомлено про припинення державної служби з посиланням на наказ Міністерства юстиції України від 11.09.2014 року № 1975/К «Про припинення державної служби ОСОБА_1В.».

Як вбачається із штампу вхідної кореспонденції Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 подав позовну заяву лише 11 листопада 2015 року.

Таким чином, на момент звернення позивача до суду передбачений законом місячний строк для звернення з адміністративним позовом закінчився.

Залишаючи позовну заяву буз розгляду суд виходить з того, що відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 99 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 3 ст. 99 КАС України).

Тут йдеться не про те, коли особа зясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася або повинна була дізнатися про ці рішення, дії чи бездіяльність.

Дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності субєктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Виходячи з вищевикладеного, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є обєктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, повязані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

В матеріалах адміністративного позову відсутні обставини, які були для позивача непереборними та поважними.

Належним та допустимих доказів в розумінні ст. 70 КАСУ поважності причин пропуску строку звернення до суду, в тому числі, що підтверджують доводи ОСОБА_1 про його не допуск на робоче місце, зміну секретів замків від його кабінету, перешкоджання дістатися до робочого місця, як-то звернення до правоохоронних органів та суду, відповідних рішень за результатами їх розгляду до матеріалів справи не надано. Інших причин та доказів поважності пропущення строку звернення до суду ОСОБА_1 також не надано, а судом, при виконанні вимог ст. 11 КАСУ не виявлено.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що згідно частини 4 ст. 102 КАС України, правила даної статті не поширюються на строки звернення до адміністративного суду, в тому числі й на правила ч. 1 цієї статті щодо поновлення процесуального строку за клопотанням особи, яка бере участь у справі.

Відповідно до ст. 100 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Частиною 5 ст. 107 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що про залишення позовної заяви без розгляду, відкриття провадження у справі чи відмову у відкритті провадження у справі суддя постановляє ухвалу.

Керуючись ст. ст. 99, 100, ч. 5 ст. 107, ст. ст. 155, 165, 186, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Клопотання представника Міністерства юстиції України ОСОБА_2 та представника ОСОБА_4 територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_3 про залишення адміністративного позову без розгляду задовольнити в повному обсязі.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, ОСОБА_4 територіального управління юстиції у Харківській області, третя особа - начальник ОСОБА_4 територіального управління юстиції у Харківській області ОСОБА_5 про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на ухвалу суду протягом пяти днів з дня проголошення ухвали.

У разі якщо ухвалу було постановлено в письмовому провадженні або згідно з частиною третьою статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Головуючий суддя Бадюков Ю.В.

Судді О.В. Панченко

ОСОБА_10