Справа № 807/108/16
Суддя: Гебеш С. А.
Дата ухвалення: 2016-02-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

807/108/16

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 лютого 2016 року

м. Ужгород

№ 807/108/16

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Гебеш С. А., розглянувши матеріали позовної заяви Державної податкової інспекції у м. Ужгороді Головного управління ДФС у Закарпатській області до Кредитної спілки "Мрія" про стягнення податкового боргу, -

В С Т А Н О В И В:

Державна податкова інспекція у м. Ужгороді Головного управління ДФС у Закарпатській області звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Кредитної спілки "Мрія" про стягнення податкового боргу.

Відповідно до статті 107 частини 1 пункту 3 КАС України суддя після одержання позовної заяви з’ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Розглянувши поданий адміністративний позов, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 106 КАС України до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Однак, в даному випадку позивачем не надано суду доказів про сплату судового збору за подання адміністративного позову в належній сумі та на належні реквізити суду, проте надано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Законом України “Про судовий збір ” від 8 липня 2011 року № 3674-VІ (в редакції від 01.09.2015 року) врегульовано правові засади справляння судового збору, платників, об’єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору. Статтею 3 вказаного Закону передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі встановленому законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подана до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Тобто, Закон України “Про судовий збір” передбачає сплату судового збору за подання до суду позовної заяви чи будь-якої іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Закон України “Про судовий збір” визначає випадки, коли судовий збір не підлягає сплаті шляхом виключення відповідних заяв із числа об’єктів справляння та судового збору та встановлення пільг щодо слати судового збору.

Так, вичерпний перелік заяв, за подання яких не справляється судовий збір наведено у частині другій статті 3 Закону України “Про судовий збір”, а пільги щодо сплати судового збору встановлені у статті 5 цього Закону.

Позивач до осіб, яким надані пільги щодо сплати судового збору, які визначені ст.ст. 3 та 5 Закону України “Про судовий збір”, не відноситься, підстави для звільнення податкового органу від сплати судового збору не наведені.

З приводу даного клопотання суд вважає за необхідне зазначити, що згідно ст.8 Закону України “Про судовий збір ”, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, також суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Відповідно до ст.88 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Так, в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору заявник зазначає про неможливість сплати судового збору, у зв'язку із відсутністю в нього на це додаткових коштів, так як бюджетною програмою 3507010 "Керівництво та управління у сфері фіскальної політики" затверджено тимчасовий кошторис і в такому відсутні кошторисні призначення для сплати судового збору.

Тож, вирішуючи дане клопотання, вважаю, що відсутність у заявника коштів для сплати судового збору за звернення до суду із адміністративним позовом не є встановленою законом підставою для відстрочення сплати такого, а тому у його задоволенні слід відмовити.

Слід зазначити, що за подання до адміністративного суду позовної заяви суб'єктом владних повноважень позовної заяви майнового характеру встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

З матеріалів справи вбачається, що позивач просить суд стягнути з відповідача борг в сумі 468821,38 грн. Отже, звернені позивачем до суду вимоги є майновими.

Розмір необхідної до сплати позивачем суми судового збору за подання до адміністративного суду позову майнового характеру повинен складати 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати, тобто в даному випадку позивач повинен сплати за подання до суду позовної заяви майнового характеру судовий збір у розмірі 7032,32 грн.

Відповідно до статті 108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

За таких обставин дану позовну заяву слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом приведення її у відповідність із нормами передбаченими ст. 106 КАС України, а саме надати суду документ про сплату судового збору за подання позовної заяви майнового характеру.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 106, 108, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Державної податкової інспекції у м. Ужгороді Головного управління ДФС у Закарпатській області про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Державної податкової інспекції у м. Ужгороді Головного управління ДФС у Закарпатській області до Кредитної спілки "Мрія" про стягнення податкового боргу – залишити без руху.

Надати Державній податковій інспекції у м. Ужгороді Головного управління ДФС у Закарпатській області строк до 22 лютого 2016 року для усунення вищезазначених недоліків.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п’яти днів з дня проголошення ухвали з одночасним поданням копії апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п’яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя

C.А. Гебеш