Справа № 804/15319/15
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2015-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЦарікової О.В.,
при секретаріБезрученко К.В.,
представника позивача ОСОБА_3,
представника відповідача ОСОБА_4,
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального Головного управління Міндоходів проведено камеральну перевірку даних, задекларованих Публічним акціонерним товариством «Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод» у податковій декларації за березень 2015 року, за результатами якої складений акт № 254/28-01-46-01-05393116 від 19.05.2015. В ході перевірки податковим органом встановлено порушення ПАТ «Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод» вимог п. 23 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України в частині завищення обсягів поставки по операціях з реалізації металобрухту за березень 2015 року на суму 21096615,00 грн., а також встановлено порушення п. 185.1 ст. 185 п. 193.1 ст. 193, ст. 194 Податкового кодексу України (далі - ПК України), з урахуванням п. 10 підрозділу 2 р. ХХ Перехідних положень ПК України в частині заниження обсягів поставки по операціях на митній території України, що оподатковується за ставкою 20% за період з 01.03.2015 по 30.03.2015 включно, що відображені у рядку 1 Декларації з ПДВ на суму 21096615,00 грн. (крім того ПДВ - 4219323,00 грн.). Зазначені обставини, на думку відповідача, призвели до заниження суми, яка підлягає сплаті до бюджету в розмірі 4219323,00 грн.
Однак, в акті перевірки № 254/28-01-46-01-05393116 від 19.05.2015 податковий орган, посилаючись на постанову Кабінету Міністрів України від 25.03.2015 № 136 та п. 23 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України, зробив висновок про те, що з 01.01.2015 по 30.03.2015 включно, операції з постачання, у тому числі, операції з імпорту відходів та брухту чорних і кольорових металів оподатковуються в загальному порядку з нарахуванням ПДВ за ставкою 20 відсотків, з огляду на те, що зміни до Переліку відходів та брухту чорних і кольорових металів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.01.2011 № 15 «Про затвердження переліків відходів та брухту чорних і кольорових металів» щодо пролонгації його дії, внесені Постановою Кабінету Міністрів України № 136 від 25.03.2015, її оприлюднення відбулося 31.03.2015. Таким чином, позиція податкового органу ґрунтується на тому, що у проміжок часу з 01.01.2015 по 30.03.2015 не діяв перелік товарів та операцій, які звільняються від оподаткування ПДВ.
У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд задовольнити адміністративний позов повністю.
Представник відповідача проти заявлених позовних вимог заперечив з підстав, викладених в письмових запереченнях на адміністративний позов та просив відмовити в задоволенні адміністративного позову повністю.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом та підтверджується наявними матеріалами справи, Публічне акціонерне товариство «Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод» (далі - ПАТ «Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод» (ідентифікаційний код юридичної особи 05393116) зареєстроване як юридична особа 28.12.1994, взято на податковий облік 20.01.1995 за № 51 та перебуває на податковому обліку у Спеціалізованій державній податковій інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального Головного управління Міндоходів, в тому числі і як платник податку на додану вартість.
Матеріалами справи підтверджено та не заперечується сторонами, що ПАТ «Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод» у березні 2015 року здійснювало операції з реалізації металобрухту на суму 21096615,00 грн., за результатами чого підприємством у декларації за березень 2015 року сформовано суму податкового кредиту з ПДВ у розмірі 4219323,00 грн. на операції постачання металобрухту у березні 2015 року позивачем податок на додану вартість не нараховувався.
Згідно з висновками означеного акту перевіркою встановлено порушення:
- п. 23 підрозділу 2 Розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України в частині завищення обсягів поставки по операціях з реалізації металобрухту за березень 2015 року на суму 21096615,00 грн.;
- п.185.1 ст. 185, п. 193.1 ст. 193, ст. 194, з урахуванням п. 10 підрозділу 2 Розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України, в частині заниження обсягів поставки по операціях на митній території України, що оподатковуються за ставкою 20 % в період з 01.03.2015 по 30.03.2015 р. включно, що відображені у рядку І Декларації з ПДВ на суму 21096615,00 грн.(крім того ПДВ - 4219323,00 грн.).
Зазначене призвело до порушення п. 200.1 ст. 200 ПК України, в частині заниження позитивної різниці між сумою податкового зобов'язання та сумою податкового кредиту в розмірі 4219323,00 грн.; п.200. 2 ст. 200 розділу V Податкового кодексу України в частині заниження суми, яка підлягає сплаті до бюджету в розмірі 4219323,00 грн.
Висновки акта перевірки обґрунтовані тим, що згідно п. 23 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України дійсно передбачає звільнення від оподаткування ПДВ операцій з металобрухтом, однак застосування вказаної норми у період з 01.01.2015 по 30.03.2015 неможливе, оскільки перелік операцій, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість, визначається спеціальним нормативно - правовим актом. В даному випадку таким актом є постанова Кабінету Міністрів України від 12.01.2011 № 15, якою затверджений перелік відходів та брухту чорних і кольорових металів, операції з постачання яких, зокрема операції з імпорту, тимчасово звільняються від обкладення податком на додану вартість, в якій не лише встановлено перелік операцій, а також було визначено термін її дії - до 01.01.2015. Оскільки постанова Кабінету Міністрів України № 136 від 25.03.2015, якою було подовжено термін дії вказаного переліку набула чинності лише з 31.03.2015, то згідно позиції податкового органу у період з 01.01.2015 по 30.03.2015, операції з металобрухтом належить оподатковувати за ставкою 20 відсотків. Тому, операції з реалізації металобрухту, здійснювані позивачем у березні 2015 року підлягають оподаткуванню ПДВ за ставкою 20%.
Суд не погоджується з висновками, які зазначені у акті перевірки від 19.05.2015 № 254/28-01-46-01-05393116 з огляду на таке.
Зі змісту акта перевірки та пояснень сторін судом встановлено, що позивачем у березні 2015 року здійснювалися операції з реалізації чорних кольорових металів і металобрухту, суб'єктом господарювання на вказані операції податок на додану вартість не нараховувався.
Згідно з п. 185.1 ст. 185 ПК України, об'єктом оподаткування є операції платників податку з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з передачі права власності на об'єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об'єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу; в) ввезення товарів на митну територію України; е) постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом.
З метою оподаткування цим податком до операцій з ввезення товарів на митну територію України та вивезення товарів за межі митної території України прирівнюється поміщення товарів у будь - який митний режим, визначений Митним кодексом України.
Стаття 30 ПК України визначає податкову пільгу, як передбачене податковим та митним законодавством звільнення платника податків від обов'язку щодо нарахування та сплати податку та збору, сплата ним податку та збору в меншому розмірі за наявності підстав, визначених пунктом 30.2 цієї статті.
Підставами для надання податкових пільг є особливості, що характеризують певну групу платників податків, вид їх діяльності, об'єкт оподаткування або характер та суспільне значення здійснюваних ними витрат.
Як встановлено пунктом 30.3 вищевказаної статті Податкового кодексу України платник податків вправі використовувати податкову пільгу з моменту виникнення відповідних підстав для її застосування і протягом усього строку її дії.
Податкова пільга надається шляхом: а) податкового вирахування (знижки), що зменшує базу оподаткування до нарахування податку та збору; б) зменшення податкового зобов'язання після нарахування податку та збору; в) встановлення зниженої ставки податку та збору; г) звільнення від сплати податку та збору (п. 30.9 ст. 30 ПК України).
Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» № 71-VIII від 28.12.2014, який набрав чинності 01.01.2015, були внесені зміни в пункт 23 підрозділу 2 розділу XX ПК України, стосовно подовження терміну дії пільги для операцій з імпорту відходів та брухту чорних і кольорових металів, а також паперу та картону для утилізації (макулатури та відходів) товарної позиції 4707 згідно з УКТ ЗЕД.
З урахуванням змін, внесених вказаним Законом, з 01.01.2015 п. 23 підрозділу 2 розділу XX ПК України мав наступну редакцію: «тимчасово до 1 січня 2017 року від оподаткування податком на додану вартість звільняються операції з постачання, у тому числі операції з імпорту відходів та брухту чорних і кольорових металів, а також паперу та картону для утилізації (макулатури та відходів) товарної позиції 4707 згідно з УКТ ЗЕД. Переліки таких відходів та брухту чорних і кольорових металів затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Операції з вивезення в митному режимі експорту товарів, зазначених у цьому пункті, звільняються від оподаткування податком на додану вартість».
Отже, дана норма містить кінцевий термін дії пільги - до 01.01.2017.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.01.2011 № 15 (у редакції, що діяла з 18.02.2014 по 01.01.2015) затверджено Перелік відходів та брухту чорних і кольорових металів, операції з постачання яких, тимчасово, до 1 січня 2015 року, звільняються від обкладення податком на додану вартість (далі - Постанова № 15).
Вказана пільга була передбачена первинною редакцією наведеної норми Податкового кодексу України, та в подальшому Законами № 4834-VI від 24.05.2012, № 713-VII від 19.12.2013, № 1621-VII від 31.07.2014, № 71-VIII від 28.12.2014 термін її дії регулярно подовжувався.
Проте всі редакції означеної норми передбачали, що Перелік відходів та брухту чорних і кольорових металів затверджується Кабінетом Міністрів України.
Постанова № 15, якою був затверджений перелік відходів та брухту чорних і кольорових металів, операції з постачання яких звільняються від оподаткування ПДВ, в редакції від 18.02.2014, діяла до 01.01.2015.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2015 № 136 (далі - Постанова № 136) дію Постанови № 15 було продовжено та встановлено, що вона діє до 01.01.2017. Постанова № 136 набрала чинності 31.03.2015.

Саме відсутність прямої вказівки на дію переліку відходів та брухту чорних і кольорових металів, операції з постачання яких, зокрема, з імпорту, тимчасово, звільняються від обкладення податком на додану вартість, що був затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 12.01.2011 № 15, у період з 01.01.2015 по 30.03.2015, має наслідком, згідно позиції відповідача, необхідність обкладення операцій з металобрухтом податком на додану вартість за ставкою 20 відсотків.

Суд зазначає, що Податковий кодекс України є кодифікованим нормативно - правовим актом, норми якого за своєю правовою природою мають вищу юридичну силу, ніж положення підзаконного нормативно - правового акту, яким у даному випадку є постанова Кабінету Міністрів України № 15, оскільки дія норми п. 23 підрозділу 2 розділу XX ПК України у період з 01.01.2015 по 30.03.2015 щодо дії пільги на оподаткування ПДВ певних операцій не переривалася.

Аналогічна позиція з цього приводу висловлена в постанові Верховного Суду України від 20.10.2015 у справі № 21-2792а15.

Відсутність підзаконного нормативно - правового акту, що врегульовує питання визначення переліку відходів та брухту чорних і кольорових металів, операцій з постачання яких звільняються від оподаткування податком на додану вартість у період з 01.01.2015 по 30.03.2015, ніяким чином не може впливати на дію норм Податкового кодексу України, якими встановлено пільгу та нівелювати право платника податків на отримання такої пільги.

Суд також зазначає, що оскільки право на пільгу платника податків закріплене нормами нормативно - правового акту, його дія в часі не переривалася та у період з 01.01.2015 по 30.03.2015 була чинною, то право платника на використання такої пільги повинно бути реалізовано, а відсутність норм підзаконного нормативно - правового акту, який приймається на основі Податкового кодексу України не може обмежувати чи виключати таке право.

Згідно п. п. 4.1.4. п. 4.1 ст. 4 ПК України податкове законодавство України ґрунтується, зокрема, на принципі презумпції правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно - правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно - правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Разом з тим, відповідно до п. 56.21 ст. 56 ПК України, у разі коли норма ПК України чи іншого нормативно - правового акта, виданого на його підставі, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Також на необхідність застосування вказаного вище принципу у разі неоднозначного або множинного тлумачення прав та обов'язків платників податків вказує і Європейський суд з прав людини у рішенні від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України».

Так, у пункті 51 даного рішення Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що «говорячи про «закон», стаття 1 Першого протоколу до Конвенції посилається на ту саму концепцію, що міститься в інших положеннях Конвенції (див. рішення у справі «Шпачекs.r.o.» проти Чеської Республіки» (Spaceks.r.o. v. theCzechRepublic), № 26449/95, пункт 54, від 9 листопада 1999 року). Вона відсилає до якості такого закону, вимагаючи, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні (див. рішення у справі «Бейелер проти Італії» (Beyeler v. Italy), [ВП], № 33202/96, пункт 109, ЄСПЛ 2000 - I)».

У пункті 57 рішення наголошується на тому, що «Суд не може не помітити вимогу підпункту 4.4.1 пункту 4.4 статті 4 Закону України «Про порядок погашення зобов'язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами» від 21 грудня 2000 року, який передбачав, що в разі, коли національне законодавство припускало неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків платників податків національні органи були зобов'язані застосувати підхід, який був би найбільш сприятливим для платника податків. Однак у справі, що розглядається, органи держаної влади віддали перевагу найменш сприятливому тлумаченню національного законодавства, що призвело до накладення на заявника додаткових зобов'язань зі сплати прибуткового податку».

За вказаних обставин, податкове повідомлення - рішення від 03.06.2015 № (форми «Р»), за яким підприємству збільшено суму грошового зобов'язання з податку на додану вартість за основним платежем у розмірі 4219323,00 грн. та нараховані штрафні санкції у розмірі 2109661,50 грн. є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, а позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 11, 50, 70, 71, 72, 86, 94, 159 - 163, 186, 254 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод» до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального Головного управління Міндоходів про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення від 03.06.2015 № ( форми «Р») задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального Головного управління Міндоходів від 03.06.2015 № (форми «Р»).

Присудити зі Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Дніпропетровську Міжрегіонального Головного управління Міндоходів за рахунок бюджетних асигнувань на користь Публічного акціонерного товариства «Інтерпайп Нижньодніпровський трубопрокатний завод» судові витрати з оплати судового збору у розмірі 94934 (дев'яносто чотири тисячі дев'ятсот тридцять чотири) грн. 77 коп.

Постанова суду може бути оскаржена до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський окружний адміністративний суд з одночасним направленням копії апеляційної скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі складення постанови у повному обсязі, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом за місцезнаходженням суб'єкта владних повноважень і він не був присутній у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, але його було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо у суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 14 грудня 2015 року.

Суддя О.В. Царікова