Справа № 826/7675/15
Суддя: Бужак Н.П.
Дата ухвалення: 2016-01-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/7675/15 Головуючий у 1-й інстанції: Кротюк О.В. Суддя-доповідач: Бужак Н.П.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2016 року м. Київ

Київський апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Троян Н.М.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Трипільське підприємство "Пролетарська правда" на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 жовтня 2015 року у справі за адміністративним позовом Державної податкової інспекції в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Трипільське підприємство "Пролетарська правда" про стягнення заборгованості,-

У С Т А Н О В И В:

Державна податкова інспекція в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Трипільське підприємство "Пролетарська правда" про стягнення коштів з рахунків платника податків.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 липня 2015 року по справі №826/7675/15 адміністративний позов Державної податкової інспекції в Обухівському районі Головного управління ДФС у Київській області задоволено. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Трипільське підприємство «Пролетарська правда» суму податкового боргу з земельного податку з юридичних осіб та з орендної плати з юридичних осіб у загальному розмірі 3 617 642,72 грн.

Товариством з обмеженою відповідальністю «Трипільське підприємство «Пролетарська правда» до суду першої інстанції подано заяву про розстрочення виконання рішення суду від 03.07.2015 року по справі №826/7675/15.

Відповідно до ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 жовтня 2015 року заяву про розстрочення виконання постанови суду задоволено частково: розстрочено виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.07.2015 року по справі №826/7675/15 до 31.12.2015 року.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову, якою заяву про розстрочення виконання судового рішення задовольнити в повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 263 КАС України, за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), державний виконавець може звернутися до адміністративного суду, що видав виконавчий лист, із поданням, а сторона виконавчого провадження - із заявою про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Суд розглядає питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення в десятиденний строк у судовому засіданні з повідомленням державного виконавця або сторони виконавчого провадження, що звернулися із поданням (заявою), та осіб, які беруть участь у справі, та у виняткових випадках може відстрочити або розстрочити виконання, змінити чи встановити спосіб і порядок виконання рішення.

Таким чином, судом може бути постановлено ухвалу про розстрочення виконання судового рішення у виняткових випадках, які ускладнюють його виконання. Вичерпний перелік таких обставин законом не встановлений.

Як вбачається з поданої заяви про розстрочення виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 липня 2015 року, заявник зазначає про те, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Трипільське підприємство "Пролетарська правда" перебуває у складному фінансовому положенні та про відсутність коштів на його поточних рахунках, а тому погашення податкового боргу товариству загрожує банкрутством.

На підтвердження підстав для розстрочки виконання постанови суду ТОВ «Трипільське підприємство «Пролетарська правда» надано виписку по рахунках за період з 01.09.2015 року по 05.10.2015 року, звіт про дебетових та кредитових операціях по рахунку ТП «Пролетарська правда» за зазначений період.

Податковий орган подав до суду першої інстанції заяву щодо розстрочення рішення, зазначивши, що не заперечує проти розстрочення постанови Окружного суду м. Києва від 03.07.2015 року строком до 31.12.2015 року.

Задовольняючи частково заяву товариства, суд першої інстанції розстрочив виконання постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.07.2015 року до 31.12.2015 року, тобто фактично таким чином, як не заперечував податковий орган.

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції, оскільки він не узгоджуються з вимогами ст. 263 КАС України.

Розстрочення з розумінні вимог чинного законодавства України передбачає виконання судового рішення протягом певних визначених проміжків часу у відповідних частинах. Тобто, розстрочення передбачає поступове часткове виконання судового рішення. Строки виконання кожної частки також повинен визначити суд.

При цьому необхідно зазначити, що розстрочення можливе при виконанні рішення, яке стосується предметів, які діляться (гроші; майно, не визначене індивідуальними ознаками; декілька індивідуально визначених речей, тощо).

Враховуючи відсутність чіткого правового механізму врегулювання розстрочення виконання рішення в КАС України при вирішенні вказаної заяви необхідно перевірити наявність «виключних обставин» і доказів, які їх підтверджують, крізь призму законодавчих актів та підзаконних нормативних актів, які регулюють діяльність суб'єктів звернення та визначають порядок «позасудового розстрочення чи відстрочення», тобто за рішенням контролюючих органів (органів стягнення).

Положеннями КАС України визначено, що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини, а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Із постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 липня 2015 року вбачається, що судом було стягнуто з ТОВ «Трипільське підприємство «Пролетарська правда» суму податкового боргу з земельного податку з юридичних осіб та з орендної плати з юридичних осіб у розмірі 3 617 642,72 грн.

Так, Постановою Кабінету Міністрів України №1235 від 27.12.2010 року відповідно до пунктів 100.4 і 100.5 ПК України затверджено Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин. Вказаним Переліком визначено обставини, що є підставою для розстрочення грошових зобов'язань або податкового боргу заявника, зокрема це:

- ненадання (несвоєчасне надання) бюджетних асигнувань або бюджетних зобов'язань заявнику та/або недоведення (несвоєчасне доведення) фінансування видатків до заявника - отримувача бюджетних коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов'язань та/або погашення податкового боргу, а також неперерахування (несвоєчасне перерахування) заявнику з бюджету коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов'язань та/або погашення податкового боргу, у тому числі в рахунок оплати наданих заявником послуг (виконаних робіт, поставлених товарів);

- загроза виникнення неплатоспроможності (банкрутства) заявника в разі своєчасної та в повному обсязі сплати ним грошового зобов'язання або погашення податкового боргу в повному обсязі;

- недостатність майна заявника - фізичної особи (без урахування майна, на яке відповідно до законодавства не може бути звернено стягнення) для своєчасної та у повному обсязі сплати грошового зобов'язання або погашення податкового боргу в повному обсязі чи відсутність у заявника - фізичної особи майна;

- сезонний характер виробництва та/або реалізації товарів (робіт, послуг) заявником;

- виконання заявником плану реорганізації власного виробництва та/або зміна його організаційної структури, що призводить (може призвести) до значного спаду виробництва протягом певного періоду;

- проведення заявником науково-дослідних, конструкторських, а також соціально орієнтованих робіт, які передбачають створення робочих місць для інвалідів, захист навколишнього природного середовища, підвищення енергетичної ефективності виробництва, або технічного переоснащення власного виробництва;

- провадження заявником інноваційної діяльності, у тому числі створення нових та вдосконалення існуючих технологій, видів сировини та матеріалів широкого застосування;

- виконання заявником особливо важливого замовлення у рамках соціально-економічного розвитку регіону або надання ним особливо важливих (у тому числі виключних) послуг населенню;

- виконання заявником державного оборонного замовлення;

- здійснення заявником інвестицій у створення об'єктів, які мають найвищу енергетичну ефективність, соціальне значення, стратегічне значення для оборони та безпеки держави.

Саме в такому ракурсі слід досліджувати матеріли заяви платника податків про розстрочення виконання рішення суду, за яким він зобов'язаний сплатити податковий борг.

Як вбачається із матеріалів справи, заявник до заяви про розстрочення виконання судового рішення належних доказів, які б свідчили про наявність правових підстав для розстрочення боргу, не надав.

На час апеляційного розгляду справи позивачем було надано додаткові докази, зокрема, економічне обґрунтування розстрочення виконання судового рішення та витяг з особового рахунку товариства з 22.01.2016 року по 22.01.2016 року, який відношення до заяви боржника щодо розстрочення виконання судового рішення немає, оскільки стосується періоду після ухвалення судом оскарженого рішення (ухвали).

Доказів, які б свідчили, що має місце винятковий випадок для розстрочення виконання рішення, заявник до суду не надав, а економічне обґрунтування, яке надав представник заявника в ході апеляційного розгляду справи, не є таким, що свідчить про наявність виняткових обставин для розстрочення виконання такого рішення.

Не надано заявником до суду доказів того, чи є у власності товариства рухоме чи нерухоме майно.

Посилання представника заявника на відсутність коштів на рахунку товариства, не може бути визнано колегією суддів як обставина, що свідчить про неможливість виконання судового рішення, оскільки виконання судового рішення щодо стягнення податкового боргу може мати місце і в інший спосіб, зокрема за рахунок майна боржника.

Подана заявником в ході апеляційного розгляду справи заява про зміну умов розстрочення виконання судового рішення, колегією суддів прийнята до розгляду не була, оскільки за загальними правилами розгляду, передбаченого КАС України, заява про розстрочення була подана товариством до суду першої інстанції, який і прийняв відповідне рішення.

Суд апеляційної інстанції розглядає апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції та приймає відповідне рішення з урахуванням заявлених в ході розгляду заяви в суді першої інстанції вимог.

Надаючи пояснення в суді апеляційної інстанції, представник податкового органу своєї думки щодо апеляційної скарги не висловив, лише зазначив, що проти уточнюючої заяви ТОВ «Трипільське підприємство «Пролетарська правда» про розстрочення постанови суду, поданої до Київського апеляційного адміністративного суду, не заперечує.

Проте, така уточнююча заява не була предметом розгляду в суді апеляційної інстанції.

Крім того, суд першої інстанції, приймаючи рішення щодо розстрочення виконання судового рішення, фактично відстрочив виконання судового рішення до певної дати, а саме до 31.12.2015 року.

Отже, оскільки заявник не надав доказів, які б свідчили про наявність підстав для розстрочення виконання судового рішення, колегія суддів вважає за необхідне у задоволенні заяви відмовити.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що ухвала Окружного адміністративного суду м. Києва прийнята з помилковим застосуванням норм матеріального і процесуального законодавства, а тому підлягає скасуванню з прийняттям нової ухвали про відмову в задоволенні заяви про розстрочення виконання судового рішення.

Відповідно до ст. 199,202 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу суду і постановити нову ухвалу.

Керуючись ст. ст. 160, 195, 196, 199, 202, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И ЛА :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Трипільське підприємство "Пролетарська правда" задовольнити частково

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 жовтня 2015 року скасувати та ухвалити у справі нову ухвалу наступного змісту.

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Трипільське підприємство "Пролетарська правда" про розстрочення виконання судового рішення відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена до Вищого адміністративного суду України в порядку та строки, передбачені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Троян Н.М.

Повний текст виготовлено: 08 лютого 2016 року.

Головуючий суддя Бужак Н.П.

Судді: Троян Н.М.

Костюк Л.О.