Справа № 550/37/16-а
Суддя: Антонов А. А.
Дата ухвалення: 2016-01-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 550/37/16-а
Провадження № 2-а/550/3/16
ПОСТАНОВА

Іменем України

29 січня 2016 року Чутівський районний суд Полтавської області

в складі головуючого судді Антонова А.А., при секретарі судового засідання Григорян М.Р., за участю позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2, представника відповідача ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Чутове адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Полтавське лісове господарство» про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 04.01.2016 р., -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Державного підприємства «Полтавське лісове господарство» (надалі ДП) про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення (надалі Постанова) від 04.01.2016 р.

В судовому засіданні позивач та його представник позов підтримали і повідомили, що 15.01.2016 р. від ДП позивач отримав лист, з якого він дізнався, що 02.01.2016 р. відносно нього був складений протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 85 ч. 1 КУпАП, і 04.01.2016 р. головним лісничим ДП відповідно до Постанови він був притягнутий до адміністративної відповідальності за ст. 85 ч. 1 КУпАП та на нього накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 170 грн. Вважає дану Постанову незаконною та необґрунтованою, т.я. адміністративного правопорушення він не вчиняв, протокол про адміністративне правопорушення складений без його участі та на розгляд справи про адміністративне правопорушення його не викликали, а тому просив Постанову визнати незаконною та її скасувати, а також стягнути на його користь судові витрати по справі.

Представник відповідача позов не визнала та повідомила, що позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими, т.я. позивач вчинив адміністративне правопорушення, був затриманий працівником ДП та громадськими інспекторами, але покинув місце вчинення правопорушення, а тому протокол про адміністративне правопорушення був складений у його відсутності, але він був усно повідомлений про виклик для розгляду адміністративної справи, але позивач на її розгляд не з'явився. В задоволенні позову просила відмовити.

Суд, заслухавши пояснення позивача та представників сторін, дослідивши матеріали справи, повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступне.

Згідно ст. 11 ч. 1 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частина 1 ст. 71 КАС України вказує, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст. 293 КУпАП і роз'яснень, викладених в п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 24.06.1988 р. «Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення», орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови. Суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом'якшуючі обставини, майновий стан винного, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що ОСОБА_1, який є мисливцем та маючи картку відстрілу пушного звіра № 42, перебуваючи 02.01.2016 р. на полюванні разом з іншими мисливцями біля урочища Сторожове, яке знаходиться поблизу с. Сторожове Чутівського району Полтавської області, близько 09 год. 20 хв. був зупинений єгерем ДП ОСОБА_4 та громадськими інспекторами ДП ОСОБА_5 та ОСОБА_6 і останній склав відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення від 02.01.2016 р. (надалі Протокол) за вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 85 ч. 1 КУпАП полювання 02.01.2016 р. на пушного звіра в урочище Сторожове, де полювання проводиться тільки по ліцензіях на копитних ДП.

Згідно ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені ст. 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ст. 255 КУпАП, у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у ст. 242 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів, а також громадські інспектори з охорони довкілля ч. 1 ст. 85 КУпАП (п. 7 ч. 2 ст. 255 КУпАП).

У ст. 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені ст. 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Судом встановлено, що Протокол складений громадським інспектором Лебідем І.С. В Протоколі зазначено, що він складений 02.01.2016 р. в урочищі Сторожове, але час складання Протоколу не зазначений, що позбавляє суд визначити час, в скільки саме він був складений. В Протоколі не зазначені назви законів та нормативно-правових актів із зазначенням статей та пунктів, вимоги яких порушені ОСОБА_1 Одночасно, суд звертає увагу на те, що в Протоколі зазначено, що ОСОБА_1 порушив «Адмінкодекс України», але Кодекс саме з такою назвою відсутній серед нормативно-правових актів України.

В Протоколі відсутні пояснення ОСОБА_1 стосовно обставин вчинення правопорушення та відсутні підписи останнього стосовно роз'яснення йому прав і обов'язків, передбачених ст. 268 КУпАП., та про повідомлення йому про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. У разі відмови ОСОБА_1 від підписання Протоколу, в ньому повинен був зроблений відповідний запис про це, але він відсутній.

Таким чином, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять доказів про повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Стосовно порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення та винесення Постанови від 04.01.2016 р. суд вважає звернути увагу на наступне.

Відповідно до ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У ст. 278 КУпАП зазначено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

За приписами ст. 280 КУпАП, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, чого по даній справі про адміністративні правопорушення дотримано не було.

У Протоколі зазначено, що ОСОБА_1 повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 09 год. 04.01.2016 р. в конторі ДП за адресою вул. Лісова, 1а, с. Копили, але доказів повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи суду не надано. Відтак позивач не знав про час, дату та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Як передбачено ст. 242 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення, пов'язані з порушенням правил ведення мисливського господарства і полювання, передбачені ст. 50, ч. 1 ст. 85, ст. 91-2 і 188-5 цього Кодексу розглядає центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері мисливського господарства.

Від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері мисливського господарства, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право посадові особи, уповноважені центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері мисливського господарства, керівники, заступник керівника з питань мисливського господарства, головні лісничі, головні мисливствознавці, державні районні мисливствознавці, керівники, головні лісничі, лісничі, головні мисливствознавці, мисливствознавці держлісгоспів, інших державних лісогосподарських підприємств, а також державних лісомисливських та державних мисливських господарств.

Керівниками, заступником керівника з питань мисливського господарства, головними лісничими, головними мисливствознавцями, державними районними мисливствознавцями, керівниками, головними лісничими, лісничими, головними мисливствознавцями, мисливствознавцями держлісгоспів, інших державних лісогосподарських підприємств, а також державних лісомисливських та державних мисливських господарств, штраф до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 85 цього Кодексу, може стягуватися на місці.

Пунктами 1 та 2 Положення «Про Державну лісову охорону», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.09.2009 р. № 976 (надалі - Положення), передбачено, що Державна лісова охорона (надалі - Держлісоохорона) діє у складі Державне агентство лісових ресурсів України (надалі - Держлісагентство України), Республіканського комітету Автономної Республіки Крим з питань лісового і мисливського господарства, обласних управлінь лісового та мисливського господарства і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагентства. Держлісоохорона має статус правоохоронного органу.

Метою діяльності Держлісоохорони є здійснення правових, лісоохоронних та інших заходів, спрямованих на збереження, розширене відтворення, невиснажливе використання лісових ресурсів та об'єктів тваринного світу.

У відповідності до п. 1 Указу Президента України від 13.04.2011 р. № 458/2011 «Про Положення про Державне агентство лісових ресурсів України», Держлісагентство України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства України, входить до системи центральних органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сфері лісового та мисливського господарства.

Виходячи зі змісту п. 4 Положення, основними завданнями Держлісоохорони є: здійснення державного контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства; забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу; запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства, а також використання лісових ресурсів і мисливських тварин; організація та координація заходів з охорони державного мисливського фонду.

До посадових осіб Держлісоохорони належать посадові особи Держлісагентства, Республіканського комітету Автономної Республіки Крим з питань лісового і мисливського господарства, обласних управлінь лісового та мисливського господарства і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагентства, згідно з додатком (п. 5 Положення).

В додатку до вищевказаного Положення зазначені посадові особи державної лісової охорони, коли вона діє у складі підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Дежлісагентства: керівник, головний лісничий, головний мисливствознавець, начальник відділу (сектору) лісового господарства та інженери відділу (сектору) всіх категорій, начальник відділу (сектору) охорони і захисту лісу та інженери відділу (сектору) всіх категорій, начальник відділу (сектору), спеціалісти відділу (сектору) мисливського господарства всіх категорій, лісничий, державний районний мисливствознавець, мисливствознавець, помічник лісничого, старший майстер лісу, майстер лісу, начальник лісової пожежної станції, старший єгер та єгер державного лісогосподарського (лісомисливського) підприємства, державного мисливського господарства.

Як встановлено п. 7 Положення, посадові особи Держлісоохорони відповідно до покладених на неї завдань мають, серед іншого, право перевіряти в установленому порядку в громадян і юридичних осіб наявність дозволів та інших документів на використання лісових ресурсів і користування лісами та на право полювання і використання ресурсів державного мисливського фонду; проводити перевірки додержання лісокористувачами, власниками лісів та користувачами мисливських угідь вимог нормативно-правових актів і нормативних документів з питань ведення лісового господарства та у галузі мисливського господарства та полювання; складати протоколи та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, правопорушення у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, а також у галузі мисливського господарства та полювання; видавати обов'язкові для виконання приписи з питань, що належать до їх повноважень.

Судом встановлено, що Протокол був розглянутий уповноваженою особою головним лісничим ДП відповідно до наданих йому повноважень.

При підготовці до розгляду справи про адміністративні правопорушення головний лісничий ДП ОСОБА_7 повинен був встановити наявність вищезазначених недоліків у Протоколі та повернути його для належного дооформлення відповідно до вимог КУпАП, однак він на ці недоліки Протоколу, як і на те, що ОСОБА_1 не був сповіщений про дату, час і місце розгляду справи та не з'явився для розгляду справи, уваги не звернув.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, а Постанова підлягає визнанню незаконною та скасуванню, т.я. винесена з порушенням вимог ст.ст. 268, 278 та 280 КУпАП

Одночасно суд, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 293 КУпАП, перевіривши законність і обґрунтованість винесеної Постанови, вважає необхідним надіслати справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 на новий розгляд до ДП.

Позивачем був сплачений судовий збір, який підлягає стягнення з ДП.

Відповідно до квитанції від 19.01.2016 р. позивач сплатив адвокату ОСОБА_8 1 000 грн. за вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням, що підтверджується вищезазначеною квитанцією та розрахунком вартості за надану правову допомогу.

Керуючись ст.ст. 2, 7-11, 69-72, 86, 94, 159-163, 171-2 КАС України, ст.ст. 85, 242, 251, 254-256, 268, 278, 280, 293 КУпАП, Законом України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах», суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов задовольнити.

Постанову про накладення адміністративного стягнення від 04 січня 2016 р., винесену головним лісничим Державного підприємства «Полтавське лісове господарство» ОСОБА_7, згідно якої на ОСОБА_1 було накладено адміністративне стягнення за ст. 85 ч. 1 КУпАП, визнати протиправною та скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення за ст. 85 ч. 1 КУпАП відносно ОСОБА_1 надіслати на новий розгляд до Державного підприємства «Полтавське лісове господарство».

Стягнути з Державного підприємства «Полтавське лісове господарство» на користь ОСОБА_1 551 грн. 20 коп. в рахунок відшкодування витрат по сплаті судового збору та 1 000 грн. в рахунок відшкодування витрат на правову допомогу, а всього 1 551 грн. 20 коп.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня отримання копії постанови. Апеляційна скарга подається через Чутівський районний суд з одночасним направленням копії скарги особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Головуючий підпис

Повний текст постанови виготовлений 02.02.2016 р.