Справа № 826/17532/15
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2016-01-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 січня 2016 року № 826/17532/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Аблова Є.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до приватного підприємства «Фірма «Абсолют-Холдінг» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи,-

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до приватного підприємства «Фірма «Абсолют-Холдінг» про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи у вигляді повного зупинення роботи підприємства за адресою: вул. Васильківська, 1 у Голосіївському районі в м. Києві, шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощитки та вхідні двері приміщень підприємства, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що під час проведення планової перевірки Установи за адресою: вул. Васильківська, 1 у Голосіївському районі в м. Києві було виявлено ряд порушень правил пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей. Виявлені порушення, за переконанням уповноваженого представника позивача, свідчать про необхідність повного зупинення подальшої роботи державної установи. З метою попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об'єкті відповідача порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, позивач звернувся до суду із позовом про застосування заходів реагування.

В наданих суду письмових запереченнях відповідач зазначає про те, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства шляхом відключення джерела електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень підприємства не є обґрунтованими, такими, що суперечать нормам матеріального та процесуального права. Крім того, представник відповідача стверджує, що під час здійснення перевірки був відсутній представник ПП Фірма «Абсолют-Холдінг», а відтак недостовірними є посилання позивача на відсутність у підприємства певних документів чи обладнання та/чи несправність окремих пристроїв, оскільки жодних запитів про їх наявність/відсутність чи працездатність не надходило.

При цьому, представник відповідача стверджує, що визначені позивачем в адміністративному позові порушення як такі, що створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, які працюють, перебувають на об'єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі повністю усунені, що підтверджується актом позапланової перевірки підприємства.

В судовому засіданні, призначеному на 17.12.2015, представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Представники відповідача в судовому засіданні заперечували проти позову посилаючись на попередньо подані письмові заперечення та надані додаткові матеріали.

В судовому засіданні 17.12.2015 року суд керуючись ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) ухвалив розглядати справу у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Як вбачається з наявних матеріалів справи, на виконання розпорядження Кабінету Міністрів України від 28.01.2015 №317-р «Про надання дозволу на проведення планових перевірок стану пожежної та техногенної безпеки» та з урахуванням норм Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» Голосіївським районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (надалі - Голосіївське РУ ГУ ДСНС України у м. Києві) було видано наказ від 19.06.2015 №14 про здійснення планової перевірки.

Надалі, в період з 13.07.2015 по 31.07.2015 на виконання зазначеного наказу від 19.06.2015 №14 та на підставі посвідчення про проведення перевірки від 13.07.2015 №247 провідним інспектором відділу з державного нагляду (контролю) у сфері пожежної техногенної безпеки та цивільного захисту Голосіївського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві капітаном служби цивільного захисту Литвином В.Г. проведено планову перевірку приміщень та території ПП «Фірма «Абсолют-Холдинг» за адресою: м. Київ, вул. Васильківська, 1, з питань додержання та виконання вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Суд встановив, що надане позивачем разом з матеріалами позову повідомлення про проведення планової перевірки від 02.07.2015 №24/1990 отримано особисто представником відповідача 03.07.2015 р.

Факт отримання такого повідомлення на проведення перевірки Установи не пізніше ніж за десять днів до проведення планової перевірки відповідачем не заперечується.

За результатами перевірки складений акт перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб від 31.07.2015 №206 (надалі - акт перевірки від 31.07.2015), згідно тексту якого, під час здійснення перевірки виявлено недотримання відповідачем вимог пожежної і техногенної безпеки.

Згідно акта перевірки від 31.07.2015 в ході проведеної планової перевірки працівники Голосіївського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві встановили такі порушення відповідачем вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки:

- приміщення не в повній мірі забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 3609:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности);

- на об'єкті відсутній документ (наказ, інструкція тощо), яким встановлений протипожежний режим, який включає: порядок утримання шляхів евакуації; визначення спеціальних місць для куріння; порядок застосування відкритого вогню; порядок використання побутових нагрівальних приладів; порядок проведення тимчасових пожежонебезпечних робіт; правила проїзду та стоянки транспортних засобів; порядок відключення від мережі електроживлення обладнання та вентиляційних систем у разі пожежі; порядок огляду й зачинення приміщень після закінчення роботи; порядок проходження посадовими особами навчання й перевірки знань з питань пожежної безпеки, а також проведення з працівниками протипожежних інструктажів та занять з пожежно-технічного мінімуму з призначенням відповідальних за їх проведення; порядок організації експлуатації і обслуговування наявних засобів протипожежного захисту; порядок проведення планово-попереджувальних ремонтів та оглядів електроустановок, опалювального, вентиляційного, технологічного та іншого інженерного обладнання; порядок оповіщення відповідальних за пожежну безпеку, у разі виникнення пожежі, виклику вночі, у вихідні й святкові дні; порядок дій у разі виникнення пожежі: порядок і способи оповіщення людей, виклику пожежно-рятувальних підрозділів, зупинки технологічного устаткування, вимкнення ліфтів, підйомників вентиляційних установок, електроспоживачів, застосування засобів пожежогасіння, послідовність евакуації людей та матеріальних цінностей з урахуванням дотримання техніки безпеки;

- для працівників охорони (сторожів, вахтерів, вартових) відсутня інструкція, в якій необхідно визначити їхні обов'язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежних захисту, а також указати хто з посадових осіб об'єкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі;

- члени добровільної пожежної дружини не застраховані від нещасних випадків у страховій компанії;

- з усіма працівниками при прийнятті на роботі та робочому місці не проводяться інструктажі з питань пожежної безпеки;

- для кожного приміщення об'єкта відсутні затверджені керівником об'єкта інструкції про захист пожежної безпеки;

- у приміщеннях на видимих місцях біля телефону відсутні таблички із зазначенням номера телефону до виклику пожежно-рятувальних підрозділів;

- для всіх приміщень складського призначення не визначена категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки «Норми визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок», які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення. Категорії за вибухопожежною та пожежною небезпекою визначаються керівниками (технологами) об'єктів, або проектувальними організаціями, або спеціалізованими науково-дослідними закладами;

- системи протипожежного захисту знаходяться в неробочому стані та не готові до виконання покладених на них функцій;

- не всі приміщення обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації в виводом сигналу від контрольно-приймального приладу на пульт централізованого спостереження пожежної охорони;

- не надано підтвердження випробування килимового покриття підлоги у приміщеннях щодо токсичності продуктів горіння, димоутворювальної здатності згідно з ГОСТ 12.1.044-89 «ССБТ. Пожаровзрывоопасность веществ и материалов. Номенклатура показателей и методы их определения» та відповідання групам поширення полум'я РП1, РП2 згідно з ДСТУ Б В.2.7-70-98 «Будівельні матеріали. Метод випробування на розповсюдження полум'я»;

- допускається захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами;

- електрощити, групові електрощитки не захищені автономними системами пожежогасіння та не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);

- відсутній акт проведення прихованих робіт на прокладання незахищених проводів за облицюванням стін та стель;

- не проведений замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;

- підключення побутових кондиціонерів, виконано у загальну мережу та не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії;

- у корпусах 2 та 2-6 для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння відсутні вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности». Знаки повинні бути розміщені на видимих місцях на висоті 2-2,5 м від рівня підлоги як усередині, так і поза приміщеннями (за потреби);

- не проведено технічне обслуговування вогнегасників відповідно до Правил експлуатації вогнегасників відповідно до Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02.04.2004 року №152, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 29.04.2004 р. за №555/9154, а також ДСТУ 4297-2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги»;

- у корпусах 2 та 2-6 не всі приміщення забезпечені нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння;

- у корпусах 2 та 2-6 кожен пожежний кран-комплект не укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з'єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола різнотипні;

- у корпусах 2 та 2-6 пожежний плоскоскладальний рукав не складений в «гармошку» або подвійну скатку, не приєднаний до крана та ствола і не рідше одного разу на шість місяців не перекантований наново;

- у корпусах 2 та 2-6 пожежні кран-комплекти, які розміщені у вбудованих або навісних шафках, не мають отвори для провітрювання і не пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання;

- у корпусах 2 та 2-6 на дверцята шаф, в яких знаходяться вогнегасники, відсутні відповідні покажчики за ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;

- у корпусах 2 та 2-6 пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на шість місяців не пройшли технічне обслуговування та перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;

- у корпусах 2 та 2-6 пожежні кран-комплекти знаходяться в неробочому стані та неможливе їх використання за призначенням;

- у корпусах 2 та 2-6 сходові клітки, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням відповідно до вимог ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», ДБН В.2.5-23-2010 «Проектування електрообладнання об'єктів цивільного призначення» та Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ). Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей;

- допускається здачу в оренду приміщень без зареєстрованої орендарями декларації відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки.

Таким чином, позивач в ході перевірки встановив, що державна установа функціонує з порушенням правил та норм пожежної безпеки, що створює загрозу для життя та здоров'я людей.

Згідно зі статтею 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння легкими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Статтею 55 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VI передбачені заходи щодо забезпечення пожежної безпеки, відповідно до частини першої якої забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб'єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.

Зокрема, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях (частина друга статті 55 Кодексу цивільного захисту України). Аналогічні положення містяться в Правилах пожежної безпеки України, що затверджені Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417.

Положеннями частини 2 статті 51 та частини 3 статті 55 цього Кодексу передбачено, що забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб'єкта господарювання покладено на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов'язки та відповідальність суб'єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (надалі - Закон № 877-V).

Статтею 1 цього Закону визначено, що «державний нагляд (контроль)» - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; «заходи державного нагляду (контролю)» - це планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Зокрема, у відповідності до ч. 1 ст. 5 і ч. 6 ст. 7 Закону № 877-V планові заходи здійснюються відповідно до річних або квартальних планів, які затверджуються органом державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому, або до 25 числа останнього місяця кварталу, що передує плановому.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Згідно із ч. 7 ст. 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п'яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб'єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Також ч. 4 ст. 4 Закону №877-V передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно абз. 1 ч. 5 ст. 4 цього Закону виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб'єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Крім того, суд враховує те, що відповідно до ч. 1 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб..

Частина 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема:

- здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб'єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу;

- звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

За приписами норм ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов'язані застосовувати санкції, визначені законом.

Водночас у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

При цьому, такий центральний орган виконавчої влади в силу норми ч. 2 ст. 64 зазначеного Кодексу реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України «Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій» від 16.01.2013 № 20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України (далі - Міністр), одним з основних завдань якого є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, що забезпечується безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

У ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб'єктів господарювання.

Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Таким чином, вищенаведеними положеннями законодавства встановлено, що у разі встановлення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей, заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) застосовуються виключно за рішенням адміністративного суду, що свідчить про те, що позивач звернувся до суду у межах наданих йому повноважень та з дотриманням законодавства України.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом слугували виявлені працівниками Голосіївського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві під час планової перевірки, проведеної в період з 13.07.2015 по 31.07.2015, порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки.

Відповідно до актів перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб №354 від 04.09.2015, №425 від 20.10.2015 та №626 від 14.12.2015 року, складених за результатами проведених позапланових перевірок, відповідачем з 27 виявлених порушень фактично усунуто 22.

Так, зокрема, останньою позаплановою перевіркою встановлено, що досі наявні наступні порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки: системи пожежного захисту знаходяться в неробочому стані та не готові до виконання покладених на них функцій; не всі приміщення обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації з виводом сигналу від контрольно-приймального приладу на пульт централізованого спостереження пожежної охорони; електрощити, групові електрощитки не захищені автономними системами пожежогасіння та не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки); допускається здачу в оренду приміщень без зареєстрованої орендарями декларації відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки.

При цьому, відповідно до письмових пояснень представників відповідача та наявних у справі матеріалів ПП «Фірма «Абсолют-Холдінг» здійснює експлуатацію нежитлових будівель, що належать до державної власності за адресою: м. Київ, вул. Васильківська, 1, корпус №2 та корпус №2-6 на підставі договорів оренди №41 від 01.03.1994 року, укладеного між відповідачем та Регіональним відділенням Фонду державного майна по м. Києву та №2908-96 від 30.08.1996 року, укладеного між відповідачем та ДП «Національний центр Олександра Довженко».

Одночасно суд звертає увагу, що чотири порушення, які залишились неусуненими відповідачем, не становлять реальної загрози життю та здоров'ю людей і можуть бути усунені в процесі діяльності об'єкта без необхідності зупинення його роботи, а відтак, з урахуванням наведеного у сукупності, суд приходить до висновку, що підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

За таких обставин, Окружний адміністративний суд міста Києва, за правилами, встановленими ст. 86 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлені позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 94 КАС України, у справах, в яких позивачем є суб'єкт владних повноважень, а відповідачем - фізична чи юридична особа, судові витрати, здійснені позивачем, з відповідача не стягуються.

Керуючись положеннями статей 2, 7, 69-71, 86, 158 - 163 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві відмовити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в Окружний адміністративний суд міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня її проголошення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя Є.В. Аблов