Справа № 802/4053/15-а
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2016-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

20 січня 2016 р. Справа № 802/4053/15-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дмитришеної Р.М.,

за участю:

секретаря судового засідання: Могиль Т.О.

позивача: ОСОБА_1

представників позивача: ОСОБА_2, ОСОБА_3

представника відповідача: Кіся С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до: Крижопільської ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області

про: визнання протиправним та скасування висновку

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Крижопільської ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Томашпільським відділенням Крижопільської ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області на підставі запиту Управління праці та соціального захисту населення Томашпільської РДА та наданої декларації про майно, доходи, витрати та зобов'язання фінансового характеру за 2014 рік проведено перевірку відомостей, визначених п.2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" ОСОБА_1 За результатами проведеної перевірки відповідачем складений Висновок №244/7/1704 від 19.11.2015, яким встановлено недостовірність відомостей, визначених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону, що вказані ОСОБА_1 у Декларації за 2014 рік.

Із Висновком Крижопільської ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області №244/7/1704 від 19.11.2015 "Про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п.2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" позивач не погоджується, вважає його прийнятим всупереч вимогам Закону.

У судовому засідання позивач та його представники позовні вимоги підтримали, надали пояснення в обґрунтування своєї правової позиції та просили адміністративний позов задовольнити повністю.

Представник відповідача заперечував проти позову з підстав наведених у письмових запереченнях, що долучені до матеріалів справи.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши усі обставини справи та надавши їм юридичну оцінку, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 працював в Управлінні праці та соціального захисту населення Томашпільської районної державної адміністрації з 01.09.2006 та відповідно до вимог Закону України "Про державну службу" був державним службовцем.

Томашпільським відділенням Крижопільської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Вінницькій області на підставі запиту Управління праці та соціального захисту населення Томашпільської РДА та наданої декларації про майно доходи, витрати та зобов'язання фінансового характеру за 2014 рік проведено перевірку відомостей, визначених п.2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" ОСОБА_1

Для проведення перевірки відповідачем були направлені запити до ЦБД ДРФО ДФС України, державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, державної інспекції України з безпеки на морському та річковому транспорті, реєстраційної служби Томашпільського району, Тульчинського центру ДАІ 0511 УМВС України у Вінницькій області, відділу Держгеокадастру у Томашпільському районі, державної інспекції сільського господарства у Вінницькій області.

За результатами проведеної перевірки відповідачем складений висновок №244/7/1704 від 19.11.2015.

За змістом висновку податковим органом зазначено, що згідно даних Декларації відображених декларантом в позиції (Легкові автомобілі) розділу ІV (Відомості про транспортні засоби) зазначено наявність у власності, оренді чи іншому праві користування легковий автомобіль марки КІА, модель Venga, 2012 р.в., який було придбано ОСОБА_1 21.09.2012 за 138580,00 грн. У письмових поясненнях позивач вказав, що даний автомобіль придбаний ним на спільні кошти з дружиною - ОСОБА_6.

Перевіркою з'ясовано, що згідно інформації наявної в ЦБД ДРФО ДФС України загальна сума сукупного виплаченого (нарахованого) доходу ОСОБА_1 за період з 01.01.1998 по 30.09.2012 (місяць придбання автомобіля) становить 97 496,99 грн. та загальна сума сукупного виплаченого (нарахованого) доходу дружині ОСОБА_6 за період з 01.01.2009 по 30.09.2012 становить 49 184,54 грн., що разом становить 146 681,53 грн. включаючи суми нарахованих податків. Відповідач прийшов до висновку, що утримавши відповідні суми податків із зазначеного доходу загальна сума буде нижчою ніж вартість придбаного автомобіля.

Враховуючи викладене, Крижопільською ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області за результатами проведеної перевірки з урахуванням письмових пояснень ОСОБА_1 та підтвердних документів встановлено недостовірність відомостей, визначених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади", вказаних ОСОБА_1 у Декларації.

Суд, визначаючись щодо заявлених позовних вимог, заперечень відповідача та наданих у справу доказів, виходив з наступного.

Згідно зі ст.1 Закону України "Про очищення влади", очищення влади (люстрація) - це встановлена цим Законом або рішенням суду заборона окремим фізичним особам обіймати певні посади (перебувати на службі) (крім виборних посад) в органах державної влади та органах місцевого самоврядування.

Очищення влади (люстрація) здійснюється з метою недопущення до участі в управлінні державними справами осіб, які своїми рішеннями, діями чи бездіяльністю здійснювали заходи (та/або сприяли їх здійсненню), спрямовані на узурпацію влади Президентом України Януковичем, підрив основ національної безпеки і оборони України або протиправне порушення прав і свобод людини

Згідно з приписами ч.3 ст.1 Закону України "Про очищення влади", протягом десяти років з дня набрання чинності цим Законом посади, щодо яких здійснюється очищення влади (люстрація), не можуть обіймати особи, зазначені у ч.ч.1, 2, 4, 8 ст.3 цього Закону, а також особи, які не подали у строк, визначений цим Законом, заяви, передбачені ч.1 ст.4 цього Закону.

Згідно з ч.8 ст.3 Закону, заборона, передбачена ч.3 ст.1 цього Закону, застосовується до осіб, перевірка стосовно яких встановила недостовірність відомостей щодо наявності майна (майнових прав), зазначених у поданих ними за попередній рік деклараціях про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру, складених за формою, що встановлена Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції", та/або невідповідність вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) в їх деклараціях, набутого (набутих) за час перебування на посадах, визначених п.п.1-10 ч.1 ст.2 цього Закону, доходам, отриманим із законних джерел.

Відтак, одним із методів очищення влади є здійснення перевірок достовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та перевірок відповідності такого майна (майнових прав) законним доходам осіб, що підлягають перевіркам. При цьому, в разі виявлення недостовірності таких відомостей або ж встановлення невідповідності майна (майнових прав) законним доходам, до осіб, щодо яких здійснюється очищення влади (люстрація), застосовуються відповідні заборони.

Підстави й порядок проведення перевірок достовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та перевірок відповідності такого майна (майнових прав) законним доходам осіб також визначаються Законом України "Про очищення влади".

Окрім того, постановою Кабінету Міністрів України №563 від 16.10.2014 року затверджено Порядок проведення перевірки достовірності відомостей щодо застосування заборон, передбачених частинами третьою і четвертою статті 1 Закону України "Про очищення влади" та Перелік органів, що проводять перевірку достовірності відомостей щодо застосування заборон, передбачених частинами третьою і четвертою статті Закону України "Про очищення влади".

У відповідності до Переліку органів, що проводять перевірку достовірності відомостей щодо застосування заборон, передбачених частинами третьою і четвертою статті Закону України "Про очищення влади", обов'язок зі здійснення перевірок відомостей щодо заборон, які можуть бути застосовані до осіб у частині недостовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав), зазначених у поданих ними за попередній рік деклараціях про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру, складених за формою, що встановлена Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції", та/або невідповідності вартості майна (майнових прав), зазначеного (зазначених) у поданих ними деклараціях, набутого (набутих) за час перебування на посадах, визначених пунктами 1-10 частини першої статті 2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел, покладено на Державну фіскальну службу України. Зазначене також відповідає повноваженням ДФС, які визначені підпунктом 92-1 пункту 4 Положення про Державну фіскальну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №236 від 21.05.2014 року.

Згідно із пунктами 19 та 20 цього Порядку, із метою проведення перевірки достовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та відповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації за минулий рік, поданій особою, яка підлягає перевірці, набутого (набутих) за час перебування на посадах, зазначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел, до ДФС надсилається запит за формою згідно з додатком 3 разом із засвідченими копіями декларації та трудової книжки (послужного списку) такої особи. ДФС у порядку, визначеному Мінфіном, проводить перевірку достовірності відомостей щодо наявності майна (майнових прав) та/або відповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, складеної в повному обсязі за формою, що встановлена Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції", за минулий рік, поданій особою, яка підлягає перевірці, набутого (набутих) за час перебування на посадах, зазначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел.

Пунктами 27, 28 цього Порядку визначено, що у разі встановлення за результатами перевірки недостовірності відомостей, зазначених у пункт 2 частини п'ятої статті 5 Закону України "Про очищення влади", ДФС протягом трьох робочих днів з дня виявлення всіх фактів недостовірності та/або невідповідності відомостей, але не пізніше ніж на тридцятий день з дня надходження запиту та копії декларації особи, стосовно якої проводиться перевірка, повідомляє про них зазначеній особі. Особа, стосовно якої проводиться перевірка, не пізніше ніж на п'ятнадцятий робочий день з дня отримання нею відповідного повідомлення надає письмове пояснення за такими фактами та підтвердні документи, які є обов'язковими для розгляду та врахування ДФС під час підготовки висновку про перевірку.

Окрім того, на виконання вимог пункту 20 згаданого Порядку, наказом Міністерства фінансів України №1100 від 03.11.2014 року затверджено Порядок проведення перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону України "Про очищення влади", яким визначено процедуру проведення органами ДФС перевірки достовірності відомостей, визначених пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону України "Про очищення влади", зазначених особами, перелік яких наведено у пунктах 1-11 частини першої статті 2 Закону України "Про очищення влади", у деклараціях про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру за минулий рік, за формою, встановленою Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції".

У відповідності до абзацу 2 пункту 1 Порядку, його дія поширюється на осіб, стосовно яких проводиться перевірка, контролюючі органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи, визначені частиною четвертою статті 5 Закону України "Про очищення влади". Перевірка відомостей щодо членів сім'ї особи, стосовно якої проводиться перевірка, вказаних у декларації, не проводиться.

Пунктом 3 Порядку проведення перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону України "Про очищення влади", затвердженого наказом Міністерства фінансів України №1100 від 03.11.2014 року встановлено загальний алгоритм проведення органами ДФС перевірки, який включає такі складові:

1) отримання від керівника відповідного органу, передбаченого частиною четвертою статті 5 Закону України "Про очищення влади", запиту про проведення перевірки достовірності відомостей щодо особи, стосовно якої проводиться перевірка, а також копії декларації цієї особи;

2) одержання у разі необхідності та в межах повноважень, визначених Податковим кодексом України, від державних органів, органів місцевого самоврядування, банків, інших юридичних осіб публічного права, а також платників податків інформації, копій підтвердних документів, які стосуються відомостей, зазначених у декларації;

3) проведення перевірки, що фактично полягає в: аналізі наявної в контролюючого органу податкової інформації щодо доходів, отриманих особою, стосовно якої проводиться перевірка, з метою з'ясування джерел їх отримання, в тому числі щодо повноти їх відображення в декларації; порівнянні відомостей про вказане в декларації майно (майнові права), набуте (набуті) особою, стосовно якої проводиться перевірка, з наявною в контролюючого органу податковою інформацією про майно (майнові права) такої особи з метою з'ясування достовірності відомостей щодо його (їх) наявності; порівняльному аналізі наявної інформації з метою з'ясування відповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, доходам, отриманим із законних джерел;

4) повідомлення особі, стосовно якої проводиться перевірка, про виявлення перевіркою всіх недостовірностей та/або невідповідностей;

5) одержання від особи, стосовно якої проводиться перевірка, письмового пояснення та підтвердних документів щодо виявлених перевіркою недостовірностей та/або невідповідностей з метою обов'язкового їх розгляду та врахування при підготовці висновку про перевірку;

6) підготовка висновку про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону України "Про очищення влади", за встановленою формою та надсилання його відповідному органу, від якого отримано запит про перевірку та копію декларації особи, стосовно якої проводилася перевірка.

Як передбачено пунктом 4 згаданого Порядку, при проведенні перевірки використовується наявна в інформаційних ресурсах контролюючих органів податкова інформація, інформація, що міститься в податкових деклараціях платників податків (у разі їх подання відповідно до законодавства), інша інформація, що надійшла до контролюючих органів. При перевірці контролюючим органом використовується інформація, надана особою, стосовно якої проводиться перевірка, з власної ініціативи чи за запитом контролюючого органу, а також інформація, що надходить від суб'єктів інформаційних відносин та платників податків (фізичних та юридичних осіб) в установленому законом порядку. У відповідності до пункту 6 Порядку, отримана та узагальнена податкова інформація порівнюється на предмет її достовірності з даними, вказаними в декларації. За результатами такого порівняння встановлюється відсутність/наявність недостовірностей та/або невідповідностей між податковою інформацією та вказаними в декларації відомостями, а також відсутність/наявність невідповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел.

Недостовірність відомостей щодо наявності майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, вказується у висновку про проведення перевірки у разі, якщо особою, стосовно якої проводиться перевірка, не вказано або вказано неповну інформацію про таке майно (майнові права) у декларації. Наявність невідповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1-10 частини першої статті 2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел, вказується у висновку про проведення перевірки у разі, якщо вартість такого майна (майнових прав) перевищує суму доходів, отриманих із законних джерел.

Про встановлення недостовірності відомостей, які підлягали перевірці згідно з пунктом 2 частини п'ятої статті 5 Закону, вказується у висновку про результати перевірки у разі, якщо вартість майна (майнових прав), набутого (набутих) особою, стосовно якої проводилася перевірка, за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1 - 10 частини першої статті 2 Закону, перевищує суму доходів, отриманих із законних джерел (п. 6 Порядку).

Так, оскаржуваним висновком податкового органу №244/7/1704 від 19.11.2015 "Про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п.2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" встановлено недостовірність відомостей, визначених п. 2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади", вказаних ОСОБА_1 у Декларації.

До такого висновку відповідач прийшов з огляду на те, що згідно даних Декларації відображених декларантом в позиції (Легкові автомобілі) розділу ІV (Відомості про транспортні засоби) зазначено наявність у власності, оренді чи іншому праві користування легковий автомобіль марки КІА, модель Venga, 2012 р.в., який було придбано ОСОБА_1 21.09.2012 за 138580,00 грн. У письмових поясненнях позивач зазначив, що вказаний автомобіль придбаний ним на спільні кошти з дружиною - ОСОБА_6.

У ході проведеної перевірки відповідачем з'ясовано, що згідно інформації наявної в ЦБД ДРФО ДФС України загальна сума сукупного виплаченого (нарахованого) доходу ОСОБА_1 за період з 01.01.1998 по 30.09.2012 (місяць придбання автомобіля) становить 97 496,99 грн. та загальна сума сукупного виплаченого (нарахованого) доходу дружині ОСОБА_6 за період з 01.01.2009 по 30.09.2012 становить 49 184,54 грн., що разом становить 146 681,53 грн. включаючи суми нарахованих податків. Податковим органом зроблено висновок, що утримавши відповідні суми податків із зазначеного доходу загальна сума буде нижчою ніж вартість придбаного автомобіля.

Таким чином податковим органом в ході перевірки ОСОБА_1 встановлено саме, що вартість майна (майнових прав), набутого (набутих) останнім за час перебування на посадах, визначених у пунктах 1 - 10 частини першої статті 2 Закону, перевищує суму доходів, отриманих із законних джерел.

Оскільки Порядком передбачено, що наявність невідповідності вартості майна (майнових прав), вказаного (вказаних) у декларації, набутого (набутих) особою, стосовно якої проводиться перевірка, за час перебування на посадах, визначених у п.п. 1-10 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про очищення влади", доходам, отриманим із законних джерел, вказується у висновку про проведення перевірки у разі, якщо вартість такого майна (майнових прав) перевищує суму доходів, отриманих із законних джерел, відтак податковим органом допущено порушення при формуванні Висновку, яким встановлено недостовірність даних, вказаних ОСОБА_1 в Декларації.

Визначаючись щодо законності та обґрунтованості встановлених обставин, що висвітлені в оскаржуваному Висновку №244/7/1704 від 19.11.2015 "Про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п.2 ч. 5 ст. 5 Закону України "Про очищення влади" стосовно ОСОБА_1 суд зазначає наступне.

В ході судового розгляду адміністративної справи судом з'ясовано, що в липні 2007 року ОСОБА_1 було придбано автомобіль ЗАЗ-DAEWOO T13110, кузов НОМЕР_2, державний номер НОМЕР_1, 2007р.в. за 30 200 грн., що підтверджується квитанцією №11 від 20.07.2007р. Даний автомобіль придбаний за рахунок кредитних коштів отриманих у ФКБ "ПриватБанк". У 2009 році позивачем виплачено зобов'язання за кредитним договором та набуто право власності на зазначений вище автомобіль.

В подальшому, ОСОБА_1 автомобіль ЗАЗ-DAEWOO T13110, Кузов НОМЕР_2, державний номер НОМЕР_1, 2007р.в. було знято з обліку для реалізації в межах України та відповідно реалізовано в грудні 2009 року.

Враховуючи обставини, що склалися, позивачем у Декларації про доходи, зобов'язання фінансового характеру та майновий стан державного службовця та особи, яка претендує на зайняття посади державного службовця щодо себе та членів своєї сім'ї за 2009 рік перебування у власності вказаного автомобіля не зазначено, оскільки право власності набуто та відчужено у 2009 році відповідно.

Так, судом встановлено, що Крижопільською ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області при здійсненні перевірки достовірності відомостей, передбачених п.2 ч. 5 ст.5 Закону України "Про очищення влади" щодо позивача та складенні оскаржуваного Висновку не були досліджені зазначені вище обставини та не взято до уваги отримання ОСОБА_1 коштів від реалізації автомобіля ЗАЗ-DAEWOO T13110, Кузов НОМЕР_2, державний номер НОМЕР_1, 2007р.в., які в подальшому були використані для придбання в 2012 році автомобіля КІА , модель Venga, 2012р.в.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що в ході перевірки відповідачем також не було взято до уваги, що в період придбавання автомобіля ЗАЗ-DAEWOO T13110, за кредитним договором, позивач був одружений з ОСОБА_7, доходи якої також податковим органом досліджені не були.

У судовому засіданні позивач також пояснив суду, що з жовтня 2004 року спільно проживав з бабусею - ОСОБА_8 в будинку по вулиці Комсомольській, 12 в смт. Томашпіль, який належав останній на праві власності. На час проживання з бабусею ОСОБА_1 зазначав її у деклараціях як члена сім'ї, однак доходи у вигляді пенсії у декларації не відображав за роз'ясненням управління праці де працював.

Так, судом досліджено матеріали справи та встановлено, що позивач проживав з бабусею з 2004 року по день смерті, а саме 14.11.2014, вів спільний побут, крім того, зазначав останню у деклараціях як члена сім'ї. Хоча доходи бабусі - ОСОБА_8 у вигляді пенсії у поданих деклараціях ОСОБА_1 не вказував, однак такі доходи отримані були та впливали на дохід позивача.

Проте, податковим органом у ході проведеної перевірки, за результатами якої складений оскаржуваний висновок, не було досліджено в повній мірі зазначене питання.

Разом з тим, суд відхиляє та критично оцінює позицію позивача щодо боргової розписки, яка складена внаслідок отримання позики від батьків на придбання автомобіля КІА, модель Venga, 2012р.в., оскільки таку боргову розписку ОСОБА_1 не було надано Крижопільській ОДПІ в ході перевірки.

В свою чергу відповідачем проігноровано вказане ОСОБА_1 у письмових поясненнях до перевірки про кредит на придбання автомобіля ЗАЗ-DAEWOO T13110 та отримані кошти від його реалізації в сумі 58000 грн. Не взято також до уваги і допомогу позивачу від батьків.

Враховуючи викладене, суд приходить до переконання, що оскаржуваний висновок не можна вважати правомірним в частині, зокрема, отримання коштів позивачем не із законних джерел. Висновки відповідача в ході судового розгляду справи не знайшли свого підтвердження, оскільки дослджуючи відображені у ньому обставини судом встановлено, що податковим органом не враховано письмових пояснень позивача та не вчинено дій щодо їх перевірки, відтак рішення прийнято не обгрунтовано.

Таким чином, письмові докази, які містяться в матеріалах справи, а також надані в судовому засіданні пояснення представників сторін свідчать, що Крижопільською ОДПІ під час проведення перевірки не в повній мірі встановлено підстави набуття у власність автомобіля КІА, модель Venga, 2012р.в., а також не досліджено ряд обставин щодо джерела походження коштів за які був придбаний легковий автомобіль, та відповідність їх отриманим позивачем доходам, а відтак на переконання суду висновки податкового органу, викладені у письмовому висновку про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п.2 ч. 5 ст. 5 Закону України «Про очищення влади» є неповними, що потягло за собою несприятливий наслідок для позивача.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на наведене вище суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, у зв'язку з чим адміністративний позов підлягає задоволенню.

Понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору відповідно до ст. 94 КАС України, у зв'язку із задоволенням позову, підлягають відшкодуванню.

Керуючись ст.ст. 70, 71, 79, 86, 94, 128, 158, 162, 163, 167, 255, 257 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Крижопільської ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області №244/7/1704 від 19.11.2015 про результати перевірки достовірності відомостей, передбачених п.2 ч. 5 ст.5 Закону України "Про очищення влади".

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Крижопільської ОДПІ ГУ ДФС у Вінницькій області судовий збір у розмірі 487 (чотириста вісімдесят сім) грн. 20 коп.

Постанова набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України апеляційна скарга на постанову суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня її проголошення. У разі застосування судом частини третьої статті 160 цього Кодексу, а також прийняття постанови у письмовому провадженні апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 цього Кодексу, було повідомлено про можливість отримання копії постанови суду безпосередньо в суді, то десятиденний строк на апеляційне оскарження постанови суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії постанови суду.

Суддя Дмитришена Руслана Миколаївна