Справа № 820/383/16
Суддя: Самойлова В.В.
Дата ухвалення: 2016-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

02 лютого 2016 р. Справа № 820/383/16

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Самойлова В.В., розглянувши адміністративний позов Харківської міської ради до Харківської місцевої прокуратури № 2 про визнання протиправними дій,

ВСТАНОВИВ:

Харківська міська рада звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить визнати протиправними дії Харківської місцевої прокуратури № 2 щодо подання до Господарського суду Харківської області позовної заяви від 09.06.2015 р. № 04-35-3204/15 до відповідачів - Харківської міської ради та ОК "Ареаль" про визнання незаконним та скасування п. 17.2 додатку 1 до рішення 5 сесії Харківської міської ради 6 скликання "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для розміщення об'єктів містобудування" від 23.02.2011 № 154/11.

Згідно положень ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

До адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів владних повноважень, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності Конституцією чи законами України встановлено інший порядок судового провадження.

Виходячи з вище наведеного, вбачається, що завданням адміністративного судочинства є розгляд і вирішення спорів про поновлення порушених субєктивних прав громадян і організацій у сфері публічно - правових відносин.

Положення статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України надають поняття щодо справи адміністративної юрисдикції (далі - адміністративна справа) - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Отже, справою адміністративної юрисдикції є спір, який виник між двома (кількома) конкретними субєктами стосовно їхніх прав та обовязків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один субєкт законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) субєктів, а ці субєкти відповідно зобовязані виконувати вимоги та приписи такого владного субєкту. У випадку якщо субєкт владних повноважень у спірних правовідносинах не здійснює вказані владні управлінські функції щодо іншого субєкта, який є учасником спору, такий спір не має встановлених нормами Кодексу адміністративного судочинства України ознак справи адміністративної юрисдикції, і, відповідно не маже вирішуватись адміністративним судом.

Повноваження прокурора в спірних правовідносинах врегульовано ОСОБА_1 України №1698-VII "Про прокуратуру", який набув чинності з 15 липня 2015 року.

ОСОБА_1 змінено форму реалізації повноважень органів прокуратури, зокрема, у п.1 розділу XIII ОСОБА_1 зазначено, що прокурорський нагляд за додержанням і застосуванням законів здійснюється виключно у формі представництва інтересів громадян або держави в суді за наявності підстав, передбачених законодавством.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 ОСОБА_1 України №1698-VII "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною 6 ст. 23 ОСОБА_1 України №1698-VII визначено, що під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: звертатися до суду з позовом (заявою, поданням); вступати у справу, порушену за позовом (заявою, поданням) іншої особи, на будь-якому етапі судового провадження; ініціювати перегляд судових рішень, у тому числі у справі, порушеній за позовом (заявою, поданням) іншої особи; брати участь у розгляді справи; подавати цивільний позов під час кримінального провадження у випадках та порядку, визначених кримінальним процесуальним законом; брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі, в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.

Господарський суд порушує справи за позовними заявами, окрім іншого, прокурорів, які звертаються до господарського суду в інтересах держави (ст. 2 Господарського процесуального кодексу України).

Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також вказує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до господарського суду прокурор зазначає про це в позовній заяві.

Прокурор, який звертається до господарського суду в інтересах держави, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді.

Невиконання прокурором вимог щодо надання господарському суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в господарському суді має наслідком повернення поданої ним позовної заяви в порядку, встановленому статтею 63 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2, 3 Резолютивної частини рішення Конституційного суду України №3-рп/9 від 08 квітня 1999 року під поняттям "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах", зазначеним у ст.2 Господарського процесуального кодексу України, потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади; під представництвом прокуратурою України інтересів держави в господарському суді за змістом п. 2 ст. 121 Конституції України, ст. ст. 2, 29 Господарського процесуального кодексу України треба розуміти правовідносини, в яких прокурор, реалізуючи визначені Конституцією України та законами України повноваження, вчиняє в суді процесуальні дії з метою захисту інтересів держави.

Приймаючи до уваги вище викладене, суд приходить висновку, що звернення субєкта владних повноважень (прокурора) до суду з позовною заявою є реалізацію права субєкта владних повноважень на звернення до суду, а тому дії прокурора, пов"язані з останнім не можуть вважатися спором за своєю правовою природою, оскільки само по собі звернення до суду не породжує будь - яких зобовязань, що виникають із владних управлінський функцій для позивача, отже, даний спір не має публічно-правового характеру, а тому не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. Окрім того, Господарсько-процесуальним кодексом України унормовано дані правовідносини та передбачений спосіб захисту для сторін провадження, порушеного за нормами даного кодексу.

Згідно до п. 1 ч. 1 ст. 109 КАСУ суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі лише, якщо заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства, що має місце в даному випадку.

Керуючись ст. ст. 109, 165, 186 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом Харківської міської ради до Харківської місцевої прокуратури № 2 про визнання протиправними дій.

Роз"яснити позивачеві, що розгляд зазначеної справи відноситься до юрисдикції господарського суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя Самойлова В.В.