Справа № 826/12748/15
Суддя: Хрімлі О.Г.
Дата ухвалення: 2016-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 січня 2016 року м. Київ

Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Хрімлі О.Г.,

суддів Ганечко О.М.,

Літвіної Н.М.,

при секретарі Архіповій Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Професійне страхування» на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 листопада 2015 року у справі за адміністративним позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Професійне страхування» до Антимонопольного комітету України в особі постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: Державне підприємство «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків», Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Крона», про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И Л А :

Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Професійне страхування» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Антимонопольного комітету України в особі постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель про визнання протиправним та скасування рішення № 784-р/пк-ск від 27 травня 2015 року.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 листопада 2015 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, та просить скасувати постанову суду першої інстанції та ухвалити нову, якою адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга необґрунтована та задоволенню не підлягає.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, Державним підприємством «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків» оголошено про проведення процедури закупівлі «Послуги щодо страхування від нещасних випадків і страхування здоров'я (Послуги добровільного медичного страхування (безперервного страхування здоров'я) працівників, код 65.12.1 за ДК 016:2010».

За результатами проведення останніх переможцем визначено Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Професійне страхування», а пропозиція конкурсних торгів Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Крона» відхилена, оскільки позиція конкурсних торгів останнього не відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим ст. 16 Закону України «Про здійснення державних закупівель», а також не надано документів, які підтверджують відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, визначені статтями 16 та 17 цього Закону.

Не погоджуючись з такими результатами торгів, Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Крона» звернулося зі скаргою до Антимонопольного комітету України про порушення під час проведення процедури закупівлі.

У поданій скарзі Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Крона» просило: прийняти звернення Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Крона» до розгляду; відмінити рішення тендерного комітету державного підприємства «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків», згідно з яким переможцем вищезазначених торгів визнано Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Професійне страхування»; визнати переможцем торгів Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Крона»; у разі неможливості усунення порушень, які виникли через виявлені порушення законодавства з питань державних закупівель, - відмінити торги на підставі ч. 1 ст. 30 Закону України «Про здійснення державних закупівель».

Постійно діючою адміністративною колегією Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель за результатами розгляду вказаної скарги прийнято рішення № 784-р/пк-ск від 27 травня 2015 року, яким зобов'язано державне підприємство «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків» відмінити процедуру закупівлі « 65.12.1. Послуги щодо страхування від нещасних випадків і страхування здоров'я (Послуги добровільного медичного страхування (безперервного страхування здоров'я працівників)».

Не погоджуючись з прийнятим відповідачем рішенням та вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем за результатами розгляду скарги Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Крона», в якій містилися твердження про безпідставне відхилення пропозиції останнього з підстав її невідповідності умовам документації конкурсних торгів та про обрання переможцем того, хто запропонував вищу ціну, ніж скаржник, визнано правомірність відхилення пропозиції Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Крона» (з підстав, вказаних у пунктах 2 та 5 рішення № 784-р/пк-ск від 27 травня 2015 року) та вказано про відсутність підстави для задоволення скарги в частині вищої цінової пропозиції переможця торгів.

Водночас, відповідач дійшов висновку про невідповідність пропозицій конкурсних торгів Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Професійне страхування», Публічного акціонерного товариства «Страхова компанія «Універсальна» та Приватного акціонерного товариства «УПСК» вимогам документації, а саме: у складі пропозицій конкурсних торгів наведених учасників відсутні відповідні ліцензії, видані Державною комісією з регулювання ринків фінансових послуг України при Міністерстві фінансів України, за наслідками чого зобов'язано Державне підприємство «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків» відмінити процедуру закупівлі « 65.12.1. Послуги щодо страхування від нещасних випадків і страхування здоров'я (Послуги добровільного медичного страхування (безперервного страхування здоров'я працівників)».

Перевіряючи обґрунтованість позовних вимог та їх відповідність чинному законодавству, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб'єкт владних повноважень зобов'язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Згідно з ч.ч. 1, 10 ст. 18 Закону України «Про здійснення державних закупівель», скарга до органу оскарження подається суб'єктом оскарження в письмовій формі та повинна бути підписана особою, яка її подає, і містити таку інформацію: найменування органу оскарження; ім'я (найменування), місце проживання (місцезнаходження) суб'єкта оскарження, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти (у разі наявності); найменування, місцезнаходження, поштова адреса замовника, генерального замовника, рішення, дії або бездіяльність яких оскаржуються; номер оголошення про проведення процедури, яке оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу; підстави подання скарги, посилання на порушення процедури закупівлі або прийняті рішення, дії або бездіяльність замовника, генерального замовника, фактичні обставини, що це можуть підтверджувати, дату, коли суб'єкту оскарження стало відомо про такі рішення, дії або бездіяльність; вимоги суб'єкта оскарження та їх обґрунтування; обґрунтування наявності порушених прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, генерального замовника, що суперечать законодавству у сфері державних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи.

До скарги додаються документи (у разі наявності), що підтверджують порушення процедури закупівлі або неправомірність рішень, дій або бездіяльності замовника, генерального замовника.

За результатами розгляду скарги орган оскарження має право: прийняти рішення про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про державні закупівлі, передбаченої цим Законом) та про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов'язати замовника, генерального замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз'яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною документації з конкурсних торгів, кваліфікаційної документації), привести документацію конкурсних торгів (кваліфікаційну документацію, запит цінових пропозицій) у відповідність із вимогами законодавства, або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі; у випадках, передбачених законами України, передавати рішення, документи та матеріали щодо здійснення закупівель до правоохоронних, контролюючих та інших органів.

Як вбачається з наявної в матеріалах справи копії повідомлення про відміну торгів або визнання їх такими, що не відбулися, вказані торги відмінено рішенням Державного підприємства «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків» від 03 вересня 2015 року у зв'язку зі скороченням видатків на здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Завданням адміністративного судочинства, згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України, є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Статтею 6 КАС України встановлено право на судовий захист і передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 (справа щодо оскарження бездіяльності суб'єктів владних повноважень щодо заяв про злочини) зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб'єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Утвердження правової держави відповідно до приписів статті 1, другого речення частини третьої статті 8, статті 55 Основного Закону України полягає, зокрема, у гарантуванні кожному судового захисту прав і свобод, а також у запровадженні механізму такого захисту. Конституційний Суд України у своїх рішеннях послідовно підкреслював значущість положень статті 55 Конституції України щодо захисту кожним у судовому порядку своїх прав і свобод від будь-яких рішень, дій чи бездіяльності органів влади, посадових і службових осіб, а також стосовно неможливості відмови у правосудді.

Відносини, що виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань. Діяльність органів влади, у тому числі судів, щодо вирішення спорів, які виникають у публічно-правових відносинах, регламентується відповідними правовими актами.

Рішення, прийняті суб'єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України, статей 2, 6 КАС.

Аналіз згаданих норм права дає підстави вважати, що судовому захисту підлягають порушені права, свободи та інтереси, належні безпосередньо заявникам. Водночас, при розгляді справи колегією суддів таких порушень не встановлено.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 01 грудня 2015 року у справі № 21-2247а15.

Згідно з ч. 1 ст. 244-2 КАС України, висновок Верховного Суду України щодо застосування норми права, викладений у його постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених пунктами 1 і 2 частини першої статті 237 цього Кодексу, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права. Суд має право відступити від правової позиції, викладеної у висновках Верховного Суду України, з одночасним наведенням відповідних мотивів.

Отже, у зв'язку з тим, що матеріалами справи підтверджено, що вказані торги відмінено рішенням Державного підприємства «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків» від 03 вересня 2015 року у зв'язку зі скороченням видатків на здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, а не у зв'язку з прийняттям відповідачем рішення № 784-р/пк-ск від 27 травня 2015 року, відсутні підстави вважати, що права, свободи та інтереси позивача порушено саме у зв'язку з прийняттям оскаржуваного рішення відповідачем.

Проаналізувавши наведені законодавчі норми, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що позовні вимоги Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Професійне страхування» до Антимонопольного комітету України в особі постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері державних закупівель про визнання протиправним та скасування рішення є необґрунтованими та не засновані на нормах права.

Доводи апелянта спростовуються вищенаведеним, матеріалами справи та не відповідають вимогам чинного законодавства.

Згідно зі ст.ст. 198 ч. 1 п. 1, 200 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 160, 196, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Професійне страхування» залишити без задоволення, постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 листопада 2015 року - без змін.

Повний текст ухвали виготовлений 29 січня 2016 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів з дня складання у повному обсязі шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя О.Г. Хрімлі

Судді О.М. Ганечко

Н.М. Літвіна

.

Головуючий суддя Хрімлі О.Г.

Судді: Літвіна Н. М.

Ганечко О.М.